7 research outputs found
MeÄuovisnost zbilje svakodnevnog života i konaÄnih provoncija znaÄenja: halucinogena iskustva i zaliha
Mnoga druÅ”tvena istraživanja ukazuju na veliki znaÄaj kojeg su mnoge kulture tijekom povijesti ÄovjeÄanstva pridavale halucinogenima.. Postavlja se pitanje kakva se znaÄajnost prema halucinogenim iskustvima kod rekreativnih konzumenata u visoko diferenciranom, suvremenom, i moglo bi se reÄi anomiÄnom druÅ”tvu koje nema stabilnog kulturnih konteksta koji bi pružao druÅ”tveno zgotovljene izvore smislenosti. Drugim rijeÄima, halucinogena iskustva viÅ”e nemaju institucionalizirano mjesto u suvremenim druÅ”tvima. Može se pretpostaviti da je tako u Europi unazad 2 tisuÄe godina, otkako je KatoliÄanstvo zapoÄelo proces zasjenjivanja paganskih kultura (McKenna, 1993: 92,137). Kakva se subjektivnost ispoljava tijekom iskustva, kakav se znaÄaj pridaje tom iskustvu, kakve druÅ”tvene odnose stvara kod rekreativnih konzumenata, te mnoga druga pitanja koja se Äesto ne postavljaju zbog joÅ” uvijek jake stigmatizacije ove tematike u druÅ”tvu. Postavlja se pitanje opravdanosti spomenute stigmatizacije uslijed sve veÄeg broja istraživanja na tom podruÄju koje pokazuje znanstveno relevantna otkriÄa o prirodi uma, odnosu Äovjeka i okoline, ali i beneficijske uÄinke u promoviranju mentalnog zdravlja i lijeÄenja od ovisnosti. JoÅ” uvijek su mnoga pitanja ostala nerazjaÅ”njena unatoÄ snažnom akademskom preporodu tematike halucinogenih supstanci od devedesetih godina nadalje (Langlitz, 2013:1), nakon akademskog zatiÅ”ja koji je uslijedio prestankom sufinanciranja istraživanja i zabranjivanja halucinogena u SAD-u sedamdesetih godina. Zapostavljena su i, uslijed razvoja eksperimentalnih metoda u psihologiji, fenomenoloÅ”ka promatranja glede smislenost halucinogenih iskustava mladih konzumenata. Iskustava doživljenih izvan kontroliranih, eksperimentalnih uvjeta istraživanja unutar specifiÄnog druÅ”tvenog konteksta. U RH su istraživanja na tematici halucinogena gotovo nepostojeÄa. Cilj rada je istražiti meÄuovisnost zbilje svakodnevnog života i iskustva konaÄnih provincija znaÄenja (prilikom i nakon proživljenog halucinogenog iskustva), uvidom u proces stvaranja znaÄenja kojeg rekreativni korisnici halucinogenih supstanci pridaju halucinogenim iskustvima obzirom na njihovu biografijski steÄenu zalihu znanja i druÅ”tveni konteks
MeÄuovisnost zbilje svakodnevnog života i konaÄnih provoncija znaÄenja: halucinogena iskustva i zaliha
Mnoga druÅ”tvena istraživanja ukazuju na veliki znaÄaj kojeg su mnoge kulture tijekom povijesti ÄovjeÄanstva pridavale halucinogenima.. Postavlja se pitanje kakva se znaÄajnost prema halucinogenim iskustvima kod rekreativnih konzumenata u visoko diferenciranom, suvremenom, i moglo bi se reÄi anomiÄnom druÅ”tvu koje nema stabilnog kulturnih konteksta koji bi pružao druÅ”tveno zgotovljene izvore smislenosti. Drugim rijeÄima, halucinogena iskustva viÅ”e nemaju institucionalizirano mjesto u suvremenim druÅ”tvima. Može se pretpostaviti da je tako u Europi unazad 2 tisuÄe godina, otkako je KatoliÄanstvo zapoÄelo proces zasjenjivanja paganskih kultura (McKenna, 1993: 92,137). Kakva se subjektivnost ispoljava tijekom iskustva, kakav se znaÄaj pridaje tom iskustvu, kakve druÅ”tvene odnose stvara kod rekreativnih konzumenata, te mnoga druga pitanja koja se Äesto ne postavljaju zbog joÅ” uvijek jake stigmatizacije ove tematike u druÅ”tvu. Postavlja se pitanje opravdanosti spomenute stigmatizacije uslijed sve veÄeg broja istraživanja na tom podruÄju koje pokazuje znanstveno relevantna otkriÄa o prirodi uma, odnosu Äovjeka i okoline, ali i beneficijske uÄinke u promoviranju mentalnog zdravlja i lijeÄenja od ovisnosti. JoÅ” uvijek su mnoga pitanja ostala nerazjaÅ”njena unatoÄ snažnom akademskom preporodu tematike halucinogenih supstanci od devedesetih godina nadalje (Langlitz, 2013:1), nakon akademskog zatiÅ”ja koji je uslijedio prestankom sufinanciranja istraživanja i zabranjivanja halucinogena u SAD-u sedamdesetih godina. Zapostavljena su i, uslijed razvoja eksperimentalnih metoda u psihologiji, fenomenoloÅ”ka promatranja glede smislenost halucinogenih iskustava mladih konzumenata. Iskustava doživljenih izvan kontroliranih, eksperimentalnih uvjeta istraživanja unutar specifiÄnog druÅ”tvenog konteksta. U RH su istraživanja na tematici halucinogena gotovo nepostojeÄa. Cilj rada je istražiti meÄuovisnost zbilje svakodnevnog života i iskustva konaÄnih provincija znaÄenja (prilikom i nakon proživljenog halucinogenog iskustva), uvidom u proces stvaranja znaÄenja kojeg rekreativni korisnici halucinogenih supstanci pridaju halucinogenim iskustvima obzirom na njihovu biografijski steÄenu zalihu znanja i druÅ”tveni konteks
MeÄuovisnost zbilje svakodnevnog života i konaÄnih provoncija znaÄenja: halucinogena iskustva i zaliha
Mnoga druÅ”tvena istraživanja ukazuju na veliki znaÄaj kojeg su mnoge kulture tijekom povijesti ÄovjeÄanstva pridavale halucinogenima.. Postavlja se pitanje kakva se znaÄajnost prema halucinogenim iskustvima kod rekreativnih konzumenata u visoko diferenciranom, suvremenom, i moglo bi se reÄi anomiÄnom druÅ”tvu koje nema stabilnog kulturnih konteksta koji bi pružao druÅ”tveno zgotovljene izvore smislenosti. Drugim rijeÄima, halucinogena iskustva viÅ”e nemaju institucionalizirano mjesto u suvremenim druÅ”tvima. Može se pretpostaviti da je tako u Europi unazad 2 tisuÄe godina, otkako je KatoliÄanstvo zapoÄelo proces zasjenjivanja paganskih kultura (McKenna, 1993: 92,137). Kakva se subjektivnost ispoljava tijekom iskustva, kakav se znaÄaj pridaje tom iskustvu, kakve druÅ”tvene odnose stvara kod rekreativnih konzumenata, te mnoga druga pitanja koja se Äesto ne postavljaju zbog joÅ” uvijek jake stigmatizacije ove tematike u druÅ”tvu. Postavlja se pitanje opravdanosti spomenute stigmatizacije uslijed sve veÄeg broja istraživanja na tom podruÄju koje pokazuje znanstveno relevantna otkriÄa o prirodi uma, odnosu Äovjeka i okoline, ali i beneficijske uÄinke u promoviranju mentalnog zdravlja i lijeÄenja od ovisnosti. JoÅ” uvijek su mnoga pitanja ostala nerazjaÅ”njena unatoÄ snažnom akademskom preporodu tematike halucinogenih supstanci od devedesetih godina nadalje (Langlitz, 2013:1), nakon akademskog zatiÅ”ja koji je uslijedio prestankom sufinanciranja istraživanja i zabranjivanja halucinogena u SAD-u sedamdesetih godina. Zapostavljena su i, uslijed razvoja eksperimentalnih metoda u psihologiji, fenomenoloÅ”ka promatranja glede smislenost halucinogenih iskustava mladih konzumenata. Iskustava doživljenih izvan kontroliranih, eksperimentalnih uvjeta istraživanja unutar specifiÄnog druÅ”tvenog konteksta. U RH su istraživanja na tematici halucinogena gotovo nepostojeÄa. Cilj rada je istražiti meÄuovisnost zbilje svakodnevnog života i iskustva konaÄnih provincija znaÄenja (prilikom i nakon proživljenog halucinogenog iskustva), uvidom u proces stvaranja znaÄenja kojeg rekreativni korisnici halucinogenih supstanci pridaju halucinogenim iskustvima obzirom na njihovu biografijski steÄenu zalihu znanja i druÅ”tveni konteks