45 research outputs found
The Prevalence of Dementia in Europe and in Slovenia: The Review and Estimate of Dementia for Slovenia for 2018 and Projection for 2030
Dementia is becoming an increasingly important public health priority that will continue to increase due to the population aging and longevity. Appropriate national assessment of dementia prevalence is essential for properly planing the actions needed to address dementia. The purpose of this work was to identify the known prevalence of dementia in Europe and in Slovenia in the last twenty years, as well as to produce an estimation for 2018 and a projection for 2030 based on population data in Slovenia. The PubMed database search engine was used. We searched for hits in various combinations and reviewed the literature on the prevalence of dementia in Europe and in Slovenia. Estimates of dementia revalence for Slovenia were not found in the reviewed literature; we calculated it based on Slovenian data for 2018 and projections for 2030. Dementia prevalence rates in Europe have not changed significantly in most age groups in recent decades. In Slovenia, in 2018, the age-standardized prevalence rate for those aged 65 and over was 6.9%, for women 8.8% and for men twice lower, and according to the projection for 2030 it was 7.2% for men, 9.0% for women, which was twice as much as in men. The gross prevalence rate for dementia in people aged 65 and older in Europe ranges from 5.9% to 9.4%. The results of all studies show that the prevalence is increasing with increasing age, that it is higher and it is increasing earlier and faster in women (80–84 years) compared to men (85–89 years). The prevalence of dementia in women was twice as high as that of men and was increasing more rapidly with age. In Slovenia we can expect an increase in the number of people with dementia in the next ten years, primarily due to the aging of the population and extending of the life expectancy
Oligometastatic cancer
Oligometastatska bolezen (OMB) predstavlja vmesno stanje med lokalno napredovalo boleznijo in obsežnejšo metastatsko boleznijo. Zaenkrat ne poznamo specifičnih biomarkerjev, ki bi nam pomagali opredeliti bolnike z majhnim bremenom bolezni, zato diagnoza OMB temelji na slikovni diagnostiki. V zadnjih letih narašča zanimanje za optimizacijo zdravljenja OMB predvsem zaradi obetavnih rezultatov dodatka lokalnega k obstoječemu sistemskemu zdravljenju. S takšnim načinom zdravljenja se je prvič pokazala možnost doseganja dolgotrajnih zazdravitev ali redko celo ozdravitev teh bolnikov. Razlikovanje posameznih vrst OMB in njihovo enotno poimenovanje je pomembno zlasti v kliničnih raziskavah, saj nam omogoča medsebojno primerjavo rezultatov različnih raziskav.Oligometastatic disease (OMD) is a stage between locally advanced disease and polymetastatic disease, a group of diseases that are used interchangeably based on treatment history, ongoing treatment status, and imaging findings. The diagnosis of OMD is based on imaging because, as of yet, we are not aware of any specific biomarkers that would enable us to recognize patients with a low disease burden. In recent years, there has been an increasing interest in optimizing the treatment of OMD, owing mostly to the promising outcomes of combining local and systemic treatment. For the first time, the prospect of achieving long-term cures or possibly curing these individuals was established using this form of treatment. The standard name of OMD subgroups allows for the comparison of diverse circumstances in everyday clinical work, as well as the classification for clinical study comparability
Terminologija klinične prehrane: Motnje prehranjenosti in s prehranjenostjo povezana stanja
Izhodišča: Prehransko stanje posameznika uvrščamo med ključne dejavnike njegovega zdravja. Za učinkovito individualno in multidisciplinarno obravnavo stanj, povezanih s prehranskim stanjem posameznika, moramo dobro poznati terminologijo klinične prehrane. Ker je klinična prehrana kot medicinska stroka razvita tudi pri nas, v tujini pa so tovrstni terminološki dokumenti že na voljo, želimo tudi v Sloveniji na podlagi konsenza oblikovati enotno terminologijo.
Metode: Prispevek je osnovan na podlagi eksplicitnega terminološkega dogovora. K sodelovanju smo povabili obsežno skupino relevantnih slovenskih strokovnjakov s kliničnih, predkliničnih in drugih področij, ki so povezana z dejavnostjo klinične prehrane v medicini, pri oblikovanju pa je sodeloval tudi terminolog s področja medicine. Kot izhodišče smo izbrali terminološke smernice Evropskega združenja za klinično prehrano in presnovo ter ob njih upoštevali najnovejša strokovna priporočila za posamezne pojme. Avtorji so bili v stiku prek osebnih srečanj in elektronske pošte. Pri končnem oblikovanju konsenza je sodelovalo 42 avtorjev iz 19 slovenskih ustanov.
Rezultati: Predstavljamo temeljne pojme, terminološke definicije in pripadajoče slovenske termine s področja klinične prehrane. Opredelili smo osnovne motnje prehranjenosti – podhranjenost, prekomerno hranjenost, neravnovesje mikrohranil in sindrom ponovnega hranjenja. Poleg tega smo opredelili tudi s prehranjenostjo povezana stanja – sarkopenijo in krhkost. Osnovne pojme smo podprli s kliničnim kontekstom, v katerem nastopajo.
Zaključki: Poenoteno razumevanje osnovnih patoloških stanj, ki jih obravnava klinična prehrana, je izhodišče za nadaljnji razvoj stroke, poleg tega pa je podlaga tudi za prehransko obravnavo in učinkovito prehransko oskrbo
Terminologija klinične prehrane: Prehranska obravnava – presejanje prehranske ogroženosti in prehranski pregled
Izhodišča: Pomembno vlogo pri prehranski obravnavi imata tako presejanje prehranske ogroženosti kot prehranski pregled, na podlagi katerega lahko postavimo diagnozo motnje prehranjenosti ali s prehranjenostjo povezane motnje. Ocena posameznikovega prehranskega stanja, ki jo pridobimo s prehransko obravnavo, je namreč ključna za načrtovanje učinkovite prehranske oskrbe. Za razvoj področja je pomembno, da so vsi termini, ki se uporabljajo pri kliničnem delu, usklajeni. Taki terminološki dokumenti v mednarodnem prostoru že obstajajo, smiselni pa so tudi za slovenščino in naše okolje.
Metode: Prispevek temelji na eksplicitnem terminološkem dogovoru skupine 42 relevantnih slovenskih strokovnjakov iz 19 slovenskih ustanov. Osnova oblikovanja terminoloških smernic je terminološki dokument Evropskega združenja za klinično prehrano in presnovo, pri čemer so bili upoštevani tudi novejši izsledki klinične prehrane.
Rezultati: Predstavljeni so slovenski termini in terminološke definicije s področja klinične prehrane. Opredeljeni so osnovni pojmi s področja prehranske obravnave, ki je praviloma del medicinske obravnave. Predstavljena sta pojma prehranska ogroženost in presejanje prehranske ogroženosti, ob čemer so navedeni tudi različni presejalni testi za presejanje prehranskih motenj in s prehranjenostjo povezanih stanj. Podrobno so opredeljeni tudi prehranski pregled in njegovi sestavni deli.
Zaključki: Tako presejanje prehranske ogroženosti kot prehranski pregled sta bistvena za diagnostično obravnavo v okviru klinične prehrane, poenoteno razumevanje terminologije pa omogoča primerno prepoznavo patoloških stanj pri bolnikih in pripravo ustreznega načrta prehranskih ukrepov
Incoterms clauses and their use in enterprises
Pravila Incoterms so mednarodno priznani standard in se uporabljajo po vsem svetu v domačih in mednarodnih pogodbah o prodaji blaga. Klavzule Incoterms, ki so bile prvič objavljene leta 1936, zagotavljajo mednarodno sprejete opredelitve in pravila za razlago v najpogostejših komercialnih pogojih.
Pravila so razvili in obdržali strokovnjaki in poklicni ljudje, združeni pod okriljem Mednarodne trgovinske zbornice, in so postali standard v mednarodnem poslovnem okolju. Najnovejše klavzule Incoterms so bile objavljene v sredini septembra 2010, veljati pa so začeli s 1. januarjem 2011. Klavzule pomagajo trgovcem, da se izognejo dragim nesporazumom tako, da pojasnijo naloge, stroške in tveganja, ki se zgodijo pri dobavi blaga od prodajalca do kupca. Incoterms pravila je potrdila Komisija za mednarodno trgovinsko pravo kot globalni standard za razlago najbolj pogostih izrazov v zunanji trgovini.The Incoterms rules are an internationally recognized standard and are used worldwide in international and domestic contracts for the sale of goods. First published in 1936, Incoterms rules provide internationally accepted definitions and rules of interpretation for most common commercial terms.
The rules have been developed and maintained by experts and practitioners brought together by ICC and have become the standard in international business rules setting. Published in mid-September 2010, Incoterms 2010 came into effect on 1 January 2011. They help traders avoid costly misunderstandings by clarifying the tasks, costs and risks involved in the delivery of goods from sellers to buyers. Incoterms rules are recognized by UNCITRAL as the global standard for the interpretation of the most common terms in foreign trade
Izkušnje in izzivi sorojencev oseb s posebnimi potrebami na prehodu v odraslost in v zgodnji odraslosti
MEĐUGENERACIJSKA SURADNJA: „SVATKO ZA SEBE I SVI ZAJEDNO”
Obično se osvrćemo na vrijeme koje odmiče od nas, ali pogled isto tako možemo usmjeriti prema vremenu koje se približava te s punim angažmanom doživljavati svaki trenutak sadašnjosti. Iskustvo je svih iskustava biti živ. I život je izazov. Nije blagoslov, ali je još manje prokletstvo. On je jednostavno izazov.Znamo da čekamo i ne znamo što čekamo. A u međuvremenu promatramo ovaj svijet i uživamo u radosti beskonačnosti. Najgore je što nas može zadesiti smrt i, budući da je to ionako naša sudbina, mi smo slobodni i nemamo se čega bojati. Ako se želimo prepustiti čaroliji i dopustiti joj da nas obuzme, samo moramo otjerati dvojbe iz svojih misli. Kad dvojbe nestanu, sve postane moguće. Svjesni smo da su starije osobe živjele u različitim okolnostima i da imaju različite poglede na svijet i na odnose s adolescentima. Upravo zato započeli smo istraživanje u sklopu kojega smo se susretali sa starijim osobama u Domu umirovljenika u Slovenskoj Bistrici i sa starijim osobama koje su smještene u Domu u Poljčanama. S njima smo proveli anketu, intervju i istovremeno u završnom dijelu izveli zajedničku plesnu točku, snimili kratak film i pripremili brošuru