18 research outputs found
ĂvergĂ„ngen frĂ„n IPv4 till IPv6 : En fallstudie om faktorer som pĂ„verkar övergĂ„ngens hastighet.
Today the internet is a world wide web connecting billions of devices. All these devices need an IP-address to be able to communicate with one another. With the current version of the internet protocol, IPv4, the address space is limited. To solve this problem a transition to the latest version, IPv6, has begun. But the transition is going slowly partly because of a temporary solution called NAT, Network Addressing Translation. With the help of interviews with highly appointed employees from large IT companies in Sweden, this study examines the impact of factors other than NAT that are affecting the speed of the transition, and why a technically advanced country like Sweden is so far behind in this process. The results show that the demand of the consumers is not high enough and that cost versus incentives is not balanced well enough for a transition to go quicker. But in time the speed will increase and further research could perhaps help the speed of the transition grow.Idag Ă€r internet vĂ€rldsomspĂ€nnande och miljarder av enheter Ă€r uppkopplade. Alla dessa enheter behöver en IP-adress för att kommunicera med varandra. Med den nuvarande versionen av internetprotokollet, IPv4, Ă€r adressrymden begrĂ€nsad. För att lösa detta problem har en övergĂ„ng till den senaste versionen, IPv6, pĂ„börjats. ĂvergĂ„ngen gĂ„r dock lĂ„ngsamt bland annat pĂ„ grund av en temporĂ€r lösning kallad NAT, Network Addressing Translation. Med hjĂ€lp av intervjuer med högt uppsatta anstĂ€llda pĂ„ IT-företag i Sverige undersöker denna studie faktorer utöver NAT som pĂ„verkar hastigheten för övergĂ„ngen, och varför ett tekniskt avancerat land som Sverige ligger sĂ„ lĂ„ngt efter med sin övergĂ„ngsprocess. Resultaten visar att efterfrĂ„gan hos konsumenter inte Ă€r hög nog och att kostnad kontra incitament inte Ă€r tillrĂ€ckligt vĂ€lbalanserat för att övergĂ„ngen ska gĂ„ fortare. Med tiden kommer dock hastigheten att öka och vidare forskning skulle kunna hjĂ€lpa till att öka hastigheten för övergĂ„ngen ytterligare
ĂvergĂ„ngen frĂ„n IPv4 till IPv6 : En fallstudie om faktorer som pĂ„verkar övergĂ„ngens hastighet.
Today the internet is a world wide web connecting billions of devices. All these devices need an IP-address to be able to communicate with one another. With the current version of the internet protocol, IPv4, the address space is limited. To solve this problem a transition to the latest version, IPv6, has begun. But the transition is going slowly partly because of a temporary solution called NAT, Network Addressing Translation. With the help of interviews with highly appointed employees from large IT companies in Sweden, this study examines the impact of factors other than NAT that are affecting the speed of the transition, and why a technically advanced country like Sweden is so far behind in this process. The results show that the demand of the consumers is not high enough and that cost versus incentives is not balanced well enough for a transition to go quicker. But in time the speed will increase and further research could perhaps help the speed of the transition grow.Idag Ă€r internet vĂ€rldsomspĂ€nnande och miljarder av enheter Ă€r uppkopplade. Alla dessa enheter behöver en IP-adress för att kommunicera med varandra. Med den nuvarande versionen av internetprotokollet, IPv4, Ă€r adressrymden begrĂ€nsad. För att lösa detta problem har en övergĂ„ng till den senaste versionen, IPv6, pĂ„börjats. ĂvergĂ„ngen gĂ„r dock lĂ„ngsamt bland annat pĂ„ grund av en temporĂ€r lösning kallad NAT, Network Addressing Translation. Med hjĂ€lp av intervjuer med högt uppsatta anstĂ€llda pĂ„ IT-företag i Sverige undersöker denna studie faktorer utöver NAT som pĂ„verkar hastigheten för övergĂ„ngen, och varför ett tekniskt avancerat land som Sverige ligger sĂ„ lĂ„ngt efter med sin övergĂ„ngsprocess. Resultaten visar att efterfrĂ„gan hos konsumenter inte Ă€r hög nog och att kostnad kontra incitament inte Ă€r tillrĂ€ckligt vĂ€lbalanserat för att övergĂ„ngen ska gĂ„ fortare. Med tiden kommer dock hastigheten att öka och vidare forskning skulle kunna hjĂ€lpa till att öka hastigheten för övergĂ„ngen ytterligare
ĂvergĂ„ngen frĂ„n IPv4 till IPv6 : En fallstudie om faktorer som pĂ„verkar övergĂ„ngens hastighet.
Today the internet is a world wide web connecting billions of devices. All these devices need an IP-address to be able to communicate with one another. With the current version of the internet protocol, IPv4, the address space is limited. To solve this problem a transition to the latest version, IPv6, has begun. But the transition is going slowly partly because of a temporary solution called NAT, Network Addressing Translation. With the help of interviews with highly appointed employees from large IT companies in Sweden, this study examines the impact of factors other than NAT that are affecting the speed of the transition, and why a technically advanced country like Sweden is so far behind in this process. The results show that the demand of the consumers is not high enough and that cost versus incentives is not balanced well enough for a transition to go quicker. But in time the speed will increase and further research could perhaps help the speed of the transition grow.Idag Ă€r internet vĂ€rldsomspĂ€nnande och miljarder av enheter Ă€r uppkopplade. Alla dessa enheter behöver en IP-adress för att kommunicera med varandra. Med den nuvarande versionen av internetprotokollet, IPv4, Ă€r adressrymden begrĂ€nsad. För att lösa detta problem har en övergĂ„ng till den senaste versionen, IPv6, pĂ„börjats. ĂvergĂ„ngen gĂ„r dock lĂ„ngsamt bland annat pĂ„ grund av en temporĂ€r lösning kallad NAT, Network Addressing Translation. Med hjĂ€lp av intervjuer med högt uppsatta anstĂ€llda pĂ„ IT-företag i Sverige undersöker denna studie faktorer utöver NAT som pĂ„verkar hastigheten för övergĂ„ngen, och varför ett tekniskt avancerat land som Sverige ligger sĂ„ lĂ„ngt efter med sin övergĂ„ngsprocess. Resultaten visar att efterfrĂ„gan hos konsumenter inte Ă€r hög nog och att kostnad kontra incitament inte Ă€r tillrĂ€ckligt vĂ€lbalanserat för att övergĂ„ngen ska gĂ„ fortare. Med tiden kommer dock hastigheten att öka och vidare forskning skulle kunna hjĂ€lpa till att öka hastigheten för övergĂ„ngen ytterligare
SÀkerhetsmÄl för trafikanter i vÀgtunnlar, jÀrnvÀgstunnlar och tunnelbana
Transportstyrelsen kan samordna och ge förslag pĂ„ sĂ€kerhetsmĂ„l för trafikslagen vĂ€g, jĂ€rnvĂ€g och tunnelbana. Det Ă€r möjligt genom att Transportstyrelsen har ett trafikslagsövergripande ansvar och Ă€ven ett bemyndigande enligt plan- och byggförordningen. Det har inte varit möjligt tidigare, dĂ„ ansvaret var uppdelat pĂ„ bland andra kommuner, VĂ€gverket, Banverket och Boverket. Krav pĂ„ utformning av tunnlar finns i viss omfattning men sĂ€kerhetsmĂ„l saknas. Kraven ger utrymme för tolkning i samband med projektering och förvaltning. OsĂ€kerhet kan uppstĂ„ om vilka mĂ„l som ska uppnĂ„s, och olika risknivĂ„er kan bli resultatet nĂ€r kraven tillĂ€mpas i olika projekt. Mot denna bakgrund initierade Transportstyrelsen ett FoI-projekt med rubriken âSĂ€kerhetsmĂ„l för trafikanter i vĂ€g- och spĂ„rtunnlarâ, vilket ledde till arbetet med denna rapport. För arbetet med rapporten har vi i arbetsgruppen formulerat följande mĂ„l: identifiera utformningskrav och funktionskrav som lĂ€mplig basstandard för att uppfylla miniminivĂ„ för sĂ€kerhet, genom referens till befintliga regelverk eller praxis föreslĂ„ riskmĂ„tt (storheter eller enheter) som Ă€r lĂ€mpliga för kvantifiering och vĂ€rdering av personsĂ€kerhet i tunnlar föreslĂ„ sĂ€tt att vĂ€rdera samhĂ€llsnyttan vid införande av sĂ€kerhetsĂ„tgĂ€rder som tillĂ€gg till basstandard. Arbetet omfattar arbetsgruppens förslag till sĂ€kerhetsmĂ„l för nya tunnlar och berör endast tunnelspecifika olyckor, det vill sĂ€ga de som endast kan orsakas i tunnlar och de som kan orsakas var som helst men vars följdkonsekvenser blir sĂ€rskilt allvarliga i tunnlar. Vi i arbetsgruppen har kunnat formulera ett förslag baserat pĂ„ inventering av regelverk, allmĂ€nna principer och grunder för riskanalys, erfarenheter frĂ„n olika projekt samt analys av olika sĂ€tt att mĂ€ta risk. Förslaget baseras pĂ„ ett gemensamt trafikslagsövergripande kvantitativt sĂ€kerhetsmĂ„l uttryckt i F/N- diagram för vĂ€gtunnlar, jĂ€rnvĂ€gstunnlar och tunnelbana med en tydlig koppling till samhĂ€llsnyttan. Förslaget formuleras sammanfattande: Risken vid fĂ€rd i tunnel för vĂ€g, jĂ€rnvĂ€g och tunnelbana ska vara likvĂ€rdig, uttryckt som risk att förolyckas per personkilometer. I rapportens senare del diskuterar vi olika problemstĂ€llningar med förslaget. Behov av vidare utredning har ocksĂ„ identifierats. Slutsatserna av arbetet Ă€r att det finns möjligheter att etablera ett gemensamt sĂ€kerhetsmĂ„l. DĂ€rutöver konstaterar vi i arbetsgruppen bland annat att befintliga regler för vĂ€g- och jĂ€rnvĂ€gstunnlar bör kunna utnyttjas som basstandard, att motsvarande regelverk för tunnelbana saknas, och möjligen Ă€ven för spĂ„rvĂ€gstunnlar, och bör utvecklas samt att man bör undersöka möjligheten att komplettera sĂ€kerhetsmĂ„let med grĂ€nser uttryckta som PLL- tal specifikt för varje trafikslag. Modeller och metoder för samhĂ€llsekonomiska vĂ€rderingar finns och bör kunna utnyttjas vid optimering av sĂ€kerheten.SĂ€kerhetsmĂ„l för trafikanter i vĂ€g och spĂ„rtunnla