43 research outputs found
MetsÀtalouden vesistökuormituksen seuranta- ja raportointiohjelma
MetsÀtalouden vesistökuormituksen seurantaverkon muodostavat luonnon taustakuormituksen ja normaalin metsÀtaloustoiminnan aiheuttaman kuormituksen seurantaan perustetut latvavaluma alueet. Verkon avulla voidaan tuottaa valtakunnalliset sekÀ vesienhoitoalue- ja jokivaluma-aluekohtaiset arviot metsÀtalouden aiheuttamasta kuormituksesta ja seurata esim. muuttuvista ilmasto-oloista tai metsÀtalouden intensiteetin muutoksista aiheutuvia trendejÀ. Seurantaverkko perustettiin vuonna 2014 ja seurantaa toteutetaan yhteistyössÀ Luonnonvarakeskuksen, Suomen ympÀristökeskuksen (SYKE), MetsÀhallituksen, Suomen MetsÀkeskusten, ELY-keskusten ja Tapio Oy:n kanssa. NÀytteenottoa ja laboratorioanalyysejÀ on ulkoistettu yksityisille toimijoille. TÀmÀ raportti kuvaa seurantaverkkoon kuuluvat valuma-alueet, aineiston keruumenetelmÀt ja tulosten laskennan.201
Terrestrial laser scanning and pin meter measurements for erosion and roughness assessment in boreal peatland forest ditches
201
Effects of harvesting and scarification on water and nutrient fluxes. A description of catchments and methods, and results from the pretreatment calibration period.
Nitrogen release in decomposition of boreal mor and peat as affected by enchytraeid worms
Peer reviewe
Controls of Organic Carbon and Nutrient Export from Unmanaged and Managed Boreal Forested Catchments
Understanding the anthropogenic and natural factors that affect runoff water quality is essential for proper planning of water protection and forest management, particularly in the changing climate. We measured water quality and runoff from 10 unmanaged and 20 managed forested headwater catchments (7â12,149 ha) located in Finland. We used linear mixed effect models to test whether the differences in total organic carbon (TOC), total nitrogen (TN) and total phosphorus (TP) export and concentrations observed can be explained by catchment characteristics, land use, forest management, soil fertility, tree volume and hydrometeorological variables. Results show that much of variation in TOC, TN and TP concentrations and export was explained by drainage, temperature sum, peatland percentage and the proportion of arable area in the catchment. These models explained 45â63% of variation in concentrations and exports. Mean annual TOC export in unmanaged catchments was 56.4 ± 9.6 kg haâ1 aâ1, while in managed it was 79.3 ± 3.3 kg haâ1 aâ1. Same values for TN export were 1.43 ± 0.2 kg haâ1 aâ1 and 2.31 ± 0.2 kg haâ1 aâ1, while TP export was 0.053 ± 0.009 kg haâ1 aâ1 and 0.095 ± 0.008 kg haâ1 aâ1 for unmanaged and managed, respectively. Corresponding values for concentrations were: TOC 17.7 ± 2.1 mg Lâ1 and 28.7 ± 1.6 mg Lâ1, for TN 420 ± 45 ”g Lâ1 and 825 ± 51 ”g Lâ1 and TP 15.3 ± 2.3 ”g Lâ1 and 35.6 ± 3.3 ”g Lâ1. Overall concentrations and exports were significantly higher in managed than in unmanaged catchments. Long term temperature sum had an increasing effect on all concentrations and exports, indicating that climate warming may set new challenges to controlling nutrient loads from catchment areas
Controls of Organic Carbon and Nutrient Export from Unmanaged and Managed Boreal Forested Catchments
Understanding the anthropogenic and natural factors that affect runoff water quality is essential for proper planning of water protection and forest management, particularly in the changing climate. We measured water quality and runoff from 10 unmanaged and 20 managed forested headwater catchments (7â12,149 ha) located in Finland. We used linear mixed effect models to test whether the differences in total organic carbon (TOC), total nitrogen (TN) and total phosphorus (TP) export and concentrations observed can be explained by catchment characteristics, land use, forest management, soil fertility, tree volume and hydrometeorological variables. Results show that much of variation in TOC, TN and TP concentrations and export was explained by drainage, temperature sum, peatland percentage and the proportion of arable area in the catchment. These models explained 45â63% of variation in concentrations and exports. Mean annual TOC export in unmanaged catchments was 56.4 ± 9.6 kg haâ1 aâ1, while in managed it was 79.3 ± 3.3 kg haâ1 aâ1. Same values for TN export were 1.43 ± 0.2 kg haâ1 aâ1 and 2.31 ± 0.2 kg haâ1 aâ1, while TP export was 0.053 ± 0.009 kg haâ1 aâ1 and 0.095 ± 0.008 kg haâ1 aâ1 for unmanaged and managed, respectively. Corresponding values for concentrations were: TOC 17.7 ± 2.1 mg Lâ1 and 28.7 ± 1.6 mg Lâ1, for TN 420 ± 45 ”g Lâ1 and 825 ± 51 ”g Lâ1 and TP 15.3 ± 2.3 ”g Lâ1 and 35.6 ± 3.3 ”g Lâ1. Overall concentrations and exports were significantly higher in managed than in unmanaged catchments. Long term temperature sum had an increasing effect on all concentrations and exports, indicating that climate warming may set new challenges to controlling nutrient loads from catchment areas
Spatial variations in the molecular diversity of dissolved organic matter in water moving through a boreal forest in eastern Finland
201
KUSTAA -työkalu valuma-alueen vesistökuormituksen laskentaan
MaankÀytöstÀ ja muusta ihmistoiminnasta aiheutuu lÀhes aina luonnon taustakuorman ylittÀvÀÀ ravinne- ja kiintoainekuormitusta vesistöihin. Julkaisussa esitellÀÀn valuma-alueelta vesistöön kohdistuvan kokonaistypen, kokonaisfosforin ja kiintoaineen kuormituksen arviointiin kehitetty KUSTAA -työkalu. KUSTAA perustuu ominaiskuormitusmenetelmÀÀn ja kattaa tyypillisimpiin maankÀyttömuotoihin liittyvÀt toimenpiteet ja muut haja- ja pistekuormituslÀhteet. Kuormitusarvion lÀhtötiedoiksi tarvitaan valuma-alueen pinta-ala, sen vesistöjen pinta-ala, metsÀ- ja maataloustoimenpiteiden pinta-alat ja muut haja- ja pistekuormituslÀhteiden mÀÀrÀt vuositasolla. Tietojen perusteella tuotetaan arvio valuma-alueen kokonaiskuormituksesta ja sen jakautumisesta eri lÀhteisiin. LisÀksi esitetÀÀn yksinkertainen epÀvarmuusarvio. KUSTAA -työkalu on integroitu taulukkolaskentaympÀristöön ja tarkoitettu kÀytÀnnön toimijoiden kÀyttöön. Sen avulla voidaan arvioida esimerkiksi maankÀytössÀ tapahtuvien muutosten, pistekuormituksen hallinnan tai yksittÀisen kuormituslÀhteen vaikutuksia valuma-alueen kokonaiskuormitukseen. Julkaisussa kootaan kattavasti yhteen tyypillisimpiÀ maankÀyttömuotoja ja haja- ja pistekuormituslÀhteitÀ edustavat ominaiskuormitusluvut ja esitellÀÀn KUSTAA -työkalun kÀyttöÀ esimerkkilaskelmien avulla