23 research outputs found
Can Gap-Cutting Help to Preserve Forest Spider Communities?
Continuous cover forestry maintains many characteristics of uneven-aged natural forests and aims to preserve biodiversity. Gap-cutting is a management option that may create a balance between timber production and continuous forest cover. We investigated the effect of newly created gaps on ground-dwelling spider assemblages in a managed oak forest, in the Pilis Mts., Hungary. Between 2018–2021 we sampled newly created elongated and circular-shaped gaps of two different sizes in a six-times replicated randomised complete block design. Pitfall samples of ~4600 spiders indicated that spider species richness was moderately higher in the gaps than in control stands. Spider assemblages did not respond in a specific way to the different gap implementations, but their variation in species composition was considerably higher in gaps than in the control plots. The excess spider abundance and species number in gaps, as compared to control, increased over the observation period, as did the dissimilarity of gap assemblages to control. Species responses imply that gaps create a variation in microhabitats and microclimatic conditions, resulting in spiders’ diversification. The overall effect of gaps on spider assemblages suggests that gap-cutting is a suitable management option that preserves forest spider assemblages
A rendszeres alkoholfogyasztás és a dohányzás hatása a vérnyomásra és a vérnyomáscélértékek elérési arányára kezelt hypertoniás betegekben
The combined effect of alcohol consumption and smoking on hypertension in hypertensive patients is still not completely clear, although both are known to be cardiovascular risk factors.The aim of our study was to compare the blood pressure, the achievement of target blood pressure and heart rate of non-smokers and non-drinkers in the middle-aged hypertensive patients with those who smoke and drink regularly.From the database of the Hungarian Hypertension Registry, 12 615 patients (6341 men and 6274 women) aged 45-64 years were included in the current analysis, who self-reported smoking habit and alcohol consumption.The mean age of the patients was 55.8 ± 5.7 years (males) and 56.1 ± 5.5 years (females). The percentage of regular smokers was 40.8% and 27.2% among men and women, respectively. 38.1% of males and 12.5% of females were regular alcohol drinkers. The ratio of patients reaching goal blood pressure values was higher in all investigated groups of females than males (p<0.001). Regular smokers and drinkers have lower percentage of reaching goal blood pressure values: 31.1% versus 46.6% in males (p<0.001) and 41.1% versus 49.8% in females (p<0.01), respectively. The average of pulse rate was higher in patients who are smokers and regular drinkers.Regular alcohol consumption and smoking decrease the chance of reaching blood pressure goal values in middle-aged, treated hypertensive patients. Orv Hetil. 2020; 161(30): 1252-1259
Egy eltűnt szőlőskert nyomában: avagy a hagyományos határhasználat nyomai a talajokban és a tájban
A vérnyomáscélérték-tartományok elérésének vizsgálata telmizartán és amlodipin fix dózisú kombinációs készítmény alkalmazása során a háziorvosi gyakorlatban
A hypertonia ellátásáról szóló aktuális európai és hazai irányelvek egyszerű és jól alkalmazható kezelési stratégiát javasolnak a kezelés hatékonyságának növelése érdekében. Ennek fontos eleme a kezdő lépésként alkalmazott RAS-blokkoló és kalciumantagonista vagy diuretikum fix dózisú, egytablettás kombináció alkalmazása. A 2018-as ESC/ESH, az artériás hypertonia kezelésére vonatkozó szakmai irányelveknek megfelelő vérnyomás-célérték-tartományt elérők arányának meghatározása a telmizartán és amlodipin fix kombinációs terápia indítását követő 12 hetes kezelési periódus végén, a rendelőben mért vérnyomásértékek alapján, háziorvosi praxisban kezelt betegek körében.
A többcentrumos, beavatkozással nem járó, prospektív adatgyűjtés során 63 háziorvos 729 beteget vont be a vizsgálatba. 717 beteg részesült a vizsgálati készítménnyel kezelésben (intention-to-treat [ITT] populáció) és 690 beteg esetében volt az elsődleges vizsgálati végpont meghatározható (per protocol [PP] populáció). A vizsgálat során két vizit volt, vérnyomásmérésre minden beteg esetében a beválasztáskor, illetve a második, egyben záró vizit alkalmával került sor. Az ITT-populációt 357 férfi és 360 nő alkotta, átlagéletkoruk 62±12 év volt, a betegek több mint 55%-a 65 évesnél fiatalabb volt. A rendelői vérnyomás átlaga az első viziten 50±17/88±10 Hgmm volt, míg a második vizitre (12. hét) a vérnyomásértékek 130±8,1/78±6,1 Hgmm-re csökkentek (p <0,05, minden esetben). A pulzusszámértékek is csökkenést mutattak a kezelés során (80±9,8/min értékről 75±6,3/min értékre). A 2018-as irányelvek szerinti optimális szisztolés célértéket az első viziten a betegek 10,1%-a, míg a második viziten a betegek 51,6%-a érte el. Az optimális diasztolés célértéket elérők aránya az első vizit alkalmával 15,8%-nak, míg a második viziten 54,1%-nak bizonyult. Az első viziten mindössze a betegek 5,5%-a érte el egyidejűleg az irányelvek szerinti szisztolés és diasztolés célvérnyomást. Ezzel szemben a második viziten a betegek 33%-a érte el egyidejűleg a számára kitűzött irányelvek szerinti optimális szisztolés és diasztolés célvérnyomás értékeket. Szintén nőtt a vizsgálat során azok aránya, akik a jelenlegi ESC/ESH irányelvek szerinti elsődleges célvérnyomás értéket (<140/90 Hgmm) érték el. Kiinduláskor a betegek 19,2%-ának volt a vérnyomása 140/90 Hgmm alatt, ami a vizsgálat végére 87,1%-ra emelkedett. A betegek jól tolerálták a telmizartán/amlodipin fix kombinációt, 95%-uk a vizsgálat befejezését követően is tovább szedte a készítményt. Ez a való életet tükröző vizsgálat is azt bizonyítja, hogy az irányelvek szerint alkalmazott fix kombinációs telmizartán/amlodipin kezeléssel a betegek jelentős hányadánál már 12 hetes kezelés során el lehet érni a célvérnyomás tartományt, de a betegek többségénél további dózisemelés vagy kombinációs kiegészítés szükséges a megfelelő vérnyomáskontroll elérése érdekében
Egy lakossági szennyvízaknából kiáramló szennyvíz talajvízre gyakorolt hatásának vizsgálata
Can Gap-Cutting Help to Preserve Forest Spider Communities?
Continuous cover forestry maintains many characteristics of uneven-aged natural forests and aims to preserve biodiversity. Gap-cutting is a management option that may create a balance between timber production and continuous forest cover. We investigated the effect of newly created gaps on ground-dwelling spider assemblages in a managed oak forest, in the Pilis Mts., Hungary. Between 2018–2021 we sampled newly created elongated and circular-shaped gaps of two different sizes in a six-times replicated randomised complete block design. Pitfall samples of ~4600 spiders indicated that spider species richness was moderately higher in the gaps than in control stands. Spider assemblages did not respond in a specific way to the different gap implementations, but their variation in species composition was considerably higher in gaps than in the control plots. The excess spider abundance and species number in gaps, as compared to control, increased over the observation period, as did the dissimilarity of gap assemblages to control. Species responses imply that gaps create a variation in microhabitats and microclimatic conditions, resulting in spiders’ diversification. The overall effect of gaps on spider assemblages suggests that gap-cutting is a suitable management option that preserves forest spider assemblages