40 research outputs found
Reference pricing of pharmaceuticals
We consider a therapeutic market with potentially three pharmaceutical firms. Two of the firms offer horizontally differentiated brand-name drugs. One of the brand-name drugs is a new treatment under patent protection that will be introduced if the profits are sufficient to cover the entry costs. The other brand-name drug has already lost its patent and faces competition from a third firm offering a generic version perceived to be of lower quality. This model allows us to compare generic reference pricing (GRP), therapeutic reference pricing (TRP), and no reference pricing (NRP). We show that competition is strongest under TRP, resulting in the lowest drug prices (and medical expenditures). However, TRP also provides the lowest profits to the patent-holding firm, making entry of the new drug treatment least likely. Surprisingly, we find that GRP distorts drug choices most, exposing patients to higher health risks
Underlying Event measurements in pp collisions at and 7 TeV with the ALICE experiment at the LHC
âWe just move things outsideâ : A qualitative study ofhow preschool teachers work with outdoor pedagogy.
Uppsatsen Ă€r en kvalitativ studie som handlar om förskollĂ€rarens arbetssĂ€tt med utomhuspedagogik. Syftet med studien Ă€r att undersöka hur förskollĂ€rare beskriver arbetet med utomhuspedagogik. FrĂ„gestĂ€llning som besvaras i denna studie:  Hur beskriver förskollĂ€rare att dem anvĂ€nder utomhuspedagogik i sitt arbete? För att besvara studiens syfte och frĂ„gestĂ€llningar har tvĂ„ fokusgruppsintervjuer med Ă„tta förskollĂ€rare genomförts dĂ€r resultatet analyserats utifrĂ„n en tematisk analys. I resultatet har det framkommit att förskollĂ€rarna anvĂ€nder utomhuspedagogik men att de vill utveckla arbetet mer. Vidare framkommer det att förskollĂ€rarnas förhĂ„llningssĂ€tt och förutsĂ€ttningar pĂ„verkar hur de arbetar med utomhuspedagogik. En förutsĂ€ttning Ă€r exempelvis att det inte finns tillrĂ€ckligt med tid och att planeringen för utomhuspedagogiken inte prioriteras mycket. Studien ska lyfta nya perspektiv om hur utomhuspedagogiken kan utformas i praktiken. I fokusgruppsintervjuerna har det framkommit att samtliga förskollĂ€rare upplever att âVi flyttar bara ut sakernaâ
How can a medium-sized technical company develop its flow of information when developing a new product? : A qualitative study on Silvent AB
Rapportens syfte var att undersöka hur ett medelstort tekniskt företag kan utveckla sittinformationsflöde internt vid framtagning av en ny produkt. Valet av studiens syfte grundarsig i att organisationer i företag oftast inte prioriteras utan att det Àr produktionen somgenomför effektiviseringar och förbÀttringar medan organisationen lÀtt glöms bort. Attundersöka detta informationsflöde mellan teknisk avdelning och resterande avdelningar ikedjan av informationsflödet gav studien bÄde en prÀgel av ingenjörs- ochpersonalvetarperspektiv. Litteraturstudien lÄg till grund för rapporten och de kommunikativafaktorerna som pÄverkar organisationen vid framtagningen av en ny produkt varorganisationsteorier, standardiserat arbetssÀtt för att undvika slöseri av information, olikatyper av kommunikation och förbÀttringsarbete. Genom att intervjua berörda avdelningar pÄSilvent AB kunde en grundlÀggande bild av nulÀget och organisationen skapas, vilket senareblev grunden för analysen. Slutsats kunde dras genom att jÀmföra teori, intervjuer ochnulÀgesbeskrivning. Denna grundades Àven utifrÄn frÄgestÀllningen och syftet i hur ettmedelstort tekniskt företag skulle kunna utveckla sitt informationsflöde internt vidframtagning av en ny produkt i framtiden. Slutsatser som framkom i studien för att kunnauppfylla detta var att skapa en teknisk bro som förtydligar och förmedlar kommunikationen inom organisationen pÄ ett effektivt sÀtt.The purpose of the report was to investigate how a medium-sized technical company candevelop its information flow internally when developing a new product. The choice of thepurpose of the study is that organizations in companies are usually not prioritized without itbeing production that performs efficiency improvements and improvements while theorganization easily forget. Examining this flow of information between the technicaldepartment and the other parties gave the study both an element of engineering and personnelscience. The literature study formed the basis for the report and the communicative factorsthat affect the organization in the production of a new product were organizational theories,standardized methods of preventing the dissemination of information, different types ofcommunication and improvement work. By interviewing the relevant departments at SilventAB, a basic picture of the present and the organization could be created, which later becamethe basis for the analysis. Conclusion could be drawn by comparing theory, interviews andcurrent position description. The conclusion was also based on the question and purpose ofhow a medium-sized technical company could develop its information flow internally whendeveloping a new product in the future. Conclusions found in the study to meet this were tocreate a technical bridge that clarifies and communicates communication within theorganization effectively
âWe just move things outsideâ : A qualitative study ofhow preschool teachers work with outdoor pedagogy.
Uppsatsen Ă€r en kvalitativ studie som handlar om förskollĂ€rarens arbetssĂ€tt med utomhuspedagogik. Syftet med studien Ă€r att undersöka hur förskollĂ€rare beskriver arbetet med utomhuspedagogik. FrĂ„gestĂ€llning som besvaras i denna studie:  Hur beskriver förskollĂ€rare att dem anvĂ€nder utomhuspedagogik i sitt arbete? För att besvara studiens syfte och frĂ„gestĂ€llningar har tvĂ„ fokusgruppsintervjuer med Ă„tta förskollĂ€rare genomförts dĂ€r resultatet analyserats utifrĂ„n en tematisk analys. I resultatet har det framkommit att förskollĂ€rarna anvĂ€nder utomhuspedagogik men att de vill utveckla arbetet mer. Vidare framkommer det att förskollĂ€rarnas förhĂ„llningssĂ€tt och förutsĂ€ttningar pĂ„verkar hur de arbetar med utomhuspedagogik. En förutsĂ€ttning Ă€r exempelvis att det inte finns tillrĂ€ckligt med tid och att planeringen för utomhuspedagogiken inte prioriteras mycket. Studien ska lyfta nya perspektiv om hur utomhuspedagogiken kan utformas i praktiken. I fokusgruppsintervjuerna har det framkommit att samtliga förskollĂ€rare upplever att âVi flyttar bara ut sakernaâ
Population management - ett försök att minska kvicksilverhalten i gÀdda i Helgasjön.
Resultat frÄn fisken 1979 visade ovÀntat stor andel gös bland rovfisken i Helgasjön. DÄ gösens föda utgörs till mindre del Àn gÀddans av abborre motverkar den stora göspopulationen och dess predation anstrÀngningarna att med riktat fiske pÄverka abborrpopulationen med avseende pÄ individantal och tillvÀxttakt. Undersökningarna 1980 bekrÀftar abborrens nyckelroll för kvicksilverhalten i gÀdda i Helgasjön.Resultat frÄn fisken 1979 visade ovÀntat stor andel gös bland rovfisken i Helgasjön. DÄ gösens föda utgörs till mindre del Àn gÀddans av abborre motverkar den stora göspopulationen och dess predation anstrÀngningarna att med riktat fiske pÄverka abborrpopulationen med avseende pÄ individantal och tillvÀxttakt. Undersökningarna 1980 bekrÀftar abborrens nyckelroll för kvicksilverhalten i gÀdda i Helgasjön
Effekter av ÄtgÀrder mot fosforförluster frÄn jordbruksmark och ÄtgÀrdsutrymme
EU:s ramvattendirektiv stÀller stora krav pÄ ÄtgÀrder för minskade vÀxtnÀringsförluster frÄn jordbruksmarken. Denna rapport uppdaterar kunskapslÀget för det underlag som hittills anvÀnts inom Vattenmyndigheternas ÄtgÀrdsprogram för ÄtgÀrder mot fosforförluster, och sammanstÀller ocksÄ kunskapen kring nya ÄtgÀrder för kvÀve och fosfor.
En del uppdateringar kring ÄtgÀrders effekter och metoder för uppskattning av ÄtgÀrdsutrymmen föreslÄs, men för flera ÄtgÀrder Àr kunskapsunderlaget fortfarande litet. Det gÀller till exempel kalkfilterdiken, tvÄstegsdiken och strukturkalkning med de produktblandningar som anvÀnds idag. Att man behöver sÀtta ett stort effektintervall för en ÄtgÀrd beror ibland pÄ bristande underlag, men ofta pÄ att effekten varierar naturligt beroende pÄ förutsÀttningarna. Att snÀva in ÄtgÀrdsutrymmet till de förhÄllanden som ger en god effekt Àr ett sÀtt att fÄ större total effekt och sÀkrare resultat pÄ ett mindre utrymme. För vÄtmarker, dammar och skyddszoner föreslÄs metoder för att optimera placering, t ex utefter hydraulisk belastning och fosforbelastning, för att begrÀnsa ÄtgÀrdsutrymmet till de omrÄden dÀr man kan förvÀnta sig en viss effekt.
Ă
tgÀrdsutrymmet behöver i vissa fall definieras efter fler kriterier Àn de rent naturvetenskapliga. För strukturkalkning bör det exempelvis inte bara begrÀnsas av lerhalt utan ocksÄ av faktorer som har med möjlighet till timing och tillgÄng pÄ kalk att göra. För stallgödselÄtgÀrder finns ett omfattande regelverk, och för omrÄden som omfattas av Nitratdirektivet bör man kunna anta att ÄtgÀrder redan Àr genomförda och att utrymme för ytterligare implementering dÀrmed Àr litet.
Hur lÄng tid det tar innan en ÄtgÀrd ger effekt och dess varaktighet Àr nÄgot som mÄste beaktas i effektuppskattning. HÀr Àr ÄtgÀrden som gÀller att minska markens fosforförrÄd genom minskad stallgödseltillförsel exempel pÄ en ÄtgÀrd som fÄr effekt först efter lÄng tid. DÀrför bör den tas bort ur ÄtgÀrdsprogrammet, som har ett annat tidsperspektiv vad gÀller effektuppskattningar. Det Àr dock fortfarande en viktig ÄtgÀrd pÄ gÄrdar med fosforrika marker.
Ă
tgÀrder, som inte tidigare ingÄtt i Vattenmyndigheternas ÄtgÀrdsprogram Àr exempelvis precisionsgödsling, fÄnggrödor, reducerad jordbearbetning, tÀckdikning och dikesunderhÄll, samt reglerbar drÀnering. Dessa Àr ÄtgÀrder med god potential, men dÀr nÄgra kan fÄ motsÀgande effekter pÄ kvÀve- respektive fosforförluster
à tgÀrder i jordbruket mot övergödning - förslag till system för uppföljning av effekt
LÀckage av kvÀve och fosfor frÄn jordbruket bidrar till övergödning i vattendrag, sjöar och hav. I ett effektivt ÄtgÀrdsarbete för minskat nÀringslÀckage behöver alla delar finns med, frÄn kunskap om ÄtgÀrders funktion och effektivitet till uppföljning av den samlade effekten i jordbrukslandskapets vatten. HÀr ingÄr ocksÄ att ta fram underlag i form av nÀringslÀckage beroende av plats sÄ att ÄtgÀrder kan vÀljas och lokaliseras dit de ger störst nytta. Det behövs ocksÄ vÀgledningar, checklistor och verktyg till stöd i det lokala ÄtgÀrdsarbetet. För att allt ska fungera behövs systemstöd dÀr inte bara rÄdata utan ocksÄ berÀknad information kan lagras och tillgÀngliggöras i en form som passar olika anvÀndare. Dessutom behöver det dokumenteras var, nÀr och hur ÄtgÀrder har genomförts, inte bara de ÄtgÀrder som har stöd frÄn Landsbygdsprogrammet. Stöd för samordning mellan myndigheter, organisationer, brukare med flera för erfarenhetsutbyte och delaktighet i utvecklingsarbetet Àr ocksÄ en viktig funktion. HÀr sammanfattas förslag pÄ hur arbetssÀttet för ÄtgÀrdsarbete mot övergödning kan utvecklas. Förslagen har valts sÄ att de sÄ lÄngt som möjligt kompletterar eller bygger pÄ redan existerande verksamheter, projekt och försök. Förslagets struktur kan ocksÄ anvÀndas för exempelvis ÄtgÀrder för ökad biologisk mÄngfald och för klimatÄtgÀrder. Rapporten har tagits fram med finansiering frÄn SLU:s miljöanalys och Havs- och vattenmyndigheten