3 research outputs found
Klassrummet - En tillgÀnglig lÀrmiljö
Syftet med denna empiriska studie Àr att bidra med kunskap om lÀrares möjligheter till att anpassa lÀrmiljön för alla elever i klassrummet. Studien avser dÀrtill att kartlÀgga vilka olika möjligheter respektive hinder elever och lÀrare ser och möter. Vidare har syftet varit att fÄ med elevernas egna perspektiv pÄ vilka möjligheter och hinder de möter i sitt lÀrande. Slutligen Àr syftet med studien att bidra till en fördjupad kunskap om hur de olika hindren i elevernas lÀrmiljö kan undanröjas för att förse dem med en optimal utbildning.Motivet till att jag valt detta specifika ÀmnesomrÄde, tillgÀnglig lÀrmiljö, Àr att jag i min kommande yrkesroll sÄsom speciallÀrare betraktar förebyggandet av hinder för inlÀrning som en viktig del av mitt uppdrag. I de vÀgledande styrdokumenten stÄr att alla elever ska ges en likvÀrdig utbildning. Utbildningen skall dessutom anpassas utifrÄn var och ens förutsÀttningar och behov. DÄ min inriktning Àr svenska fokuserar studien i första hand pÄ elevers kommunikativa förmÄgor och pÄ hur utvecklingen av dessa möjliggörs, samt pÄ vilka sÀtt eventuella hinder för inlÀrandet kan undanröjas.Metoden Àr kvalitativ dÄ jag genomfört semistrukturerade intervjuer med ett antal lÀrare och elever. Tidigare forskning som studien refererar till Àr genomförd i Sverige, Danmark, övriga Europa och USA. Deras syften och resultat diskuteras i förhÄllande till de vilka framkommit i min studie. Slutligen tas förekommande skillnader i definitionen av begreppet inkludering upp.Denna studie bygger pÄ det sociokulturella lÀrandet, pÄ Vygoskijs teorier och pÄ KASAM. I resultaten kan tendenser till samsyn mellan lÀrare och elever ses vad det gÀller lÀrmiljö och delaktighet. Vissa aspekter betonades under intervjuerna i varierad grad, en del var viktigare ur ett elevperspektiv medan andra mer togs upp ur ett pedagogperspektiv. Studien bidrar till en utvidgad kunskap kring hur elever ser pÄ sitt lÀrande och sin lÀrmiljö. Vidare ger den en bild av lÀrares tankar kring deras uppdrag med fokus pÄ lÀrmiljön i klassrummet och deras möjligheter till anpassningar utifrÄn alla elevers individuella behov
Klassrummet - En tillgÀnglig lÀrmiljö
Syftet med denna empiriska studie Àr att bidra med kunskap om lÀrares möjligheter till att anpassa lÀrmiljön för alla elever i klassrummet. Studien avser dÀrtill att kartlÀgga vilka olika möjligheter respektive hinder elever och lÀrare ser och möter. Vidare har syftet varit att fÄ med elevernas egna perspektiv pÄ vilka möjligheter och hinder de möter i sitt lÀrande. Slutligen Àr syftet med studien att bidra till en fördjupad kunskap om hur de olika hindren i elevernas lÀrmiljö kan undanröjas för att förse dem med en optimal utbildning.Motivet till att jag valt detta specifika ÀmnesomrÄde, tillgÀnglig lÀrmiljö, Àr att jag i min kommande yrkesroll sÄsom speciallÀrare betraktar förebyggandet av hinder för inlÀrning som en viktig del av mitt uppdrag. I de vÀgledande styrdokumenten stÄr att alla elever ska ges en likvÀrdig utbildning. Utbildningen skall dessutom anpassas utifrÄn var och ens förutsÀttningar och behov. DÄ min inriktning Àr svenska fokuserar studien i första hand pÄ elevers kommunikativa förmÄgor och pÄ hur utvecklingen av dessa möjliggörs, samt pÄ vilka sÀtt eventuella hinder för inlÀrandet kan undanröjas.Metoden Àr kvalitativ dÄ jag genomfört semistrukturerade intervjuer med ett antal lÀrare och elever. Tidigare forskning som studien refererar till Àr genomförd i Sverige, Danmark, övriga Europa och USA. Deras syften och resultat diskuteras i förhÄllande till de vilka framkommit i min studie. Slutligen tas förekommande skillnader i definitionen av begreppet inkludering upp.Denna studie bygger pÄ det sociokulturella lÀrandet, pÄ Vygoskijs teorier och pÄ KASAM. I resultaten kan tendenser till samsyn mellan lÀrare och elever ses vad det gÀller lÀrmiljö och delaktighet. Vissa aspekter betonades under intervjuerna i varierad grad, en del var viktigare ur ett elevperspektiv medan andra mer togs upp ur ett pedagogperspektiv. Studien bidrar till en utvidgad kunskap kring hur elever ser pÄ sitt lÀrande och sin lÀrmiljö. Vidare ger den en bild av lÀrares tankar kring deras uppdrag med fokus pÄ lÀrmiljön i klassrummet och deras möjligheter till anpassningar utifrÄn alla elevers individuella behov
LÀsinlÀrning i teori och praktik - vad sÀger forskningen och vilka metoder föresprÄkas i praktiken?
Syftet med examensarbetet Àr att göra en jÀmförande undersökning mellan vad forskning och yrkesverksamma lÀrare anser om lÀsinlÀrning och de metoder som föresprÄkas. I litteraturdelen beskrivs olika teorier kring lÀsinlÀrning samt olika metoder för att arbeta med detta. Vi anvÀnder oss av en kvalitativ undersökningsmetod, intervjuer, för att fÄ reda pÄ hur lÀrare arbetar och vilka metoder de föresprÄkar. De lÀrare vi intervjuat anvÀnder sig av de bÄda grundmetoderna, helordsmetoden och ljudningsmetoden vid lÀsinlÀrningen för att tillgodose alla elever. Den vanligaste metoden som de intervjuade lÀrarna anvÀnder Àr helordsmetoden, dock pÄpekar samtliga vikten av att eleverna har ljuden med sig för att bli goda lÀsare. LÀrarna menar att genom att anvÀnda sig av texter som utgÄr frÄn eleverna eller som anknyter till deras vardag blir lÀsningen mer meningsfull och lustfylld