5 research outputs found
A tüdőhámszövet szerkezetének numerikus leírása a radon leányelemek biológiai hatásának elemzéséhez
Kutatócsoportunk hosszú távú célja, hogy számítógépes modellezés segítségével
összefüggést találjunk a környezet radon-koncentrációja és az ember tüdőrákban való
megbetegedésének valószínűsége között. Ehhez meg kell határoznunk a radonleányelemek
kiülepedés-eloszlását a légutakban, majd találatszámot, illetve dózist kell
számítanunk, végül valamilyen rákkeletkezési modell segítségével el kell jutnunk a
dózistól a kockázatig.
A rák kialakulását valószínűleg főként sejt-, vagy sejtkörnyezet-szintű folyamatok
határozzák meg. Emiatt törekednünk kell arra, hogy minél kisebb tömegben
(térfogatban) határozzuk meg az elnyelt energiát. Létezik olyan modellünk, amelyik a
sejtmagok által elszenvedett dózisokat határozza meg. Ezek bizonyosan fontosak és a
továbbiakban felhasználandó adatok. Emellett azonban ismertek olyan mikronyalábos
kísérletek, melyek szerint a citoplazmát ért találatok a sejtmagot ért találatoknál is
veszélyesebbek lehetnek és azokhoz hasonlóan okozhatnak mutációt és sejthalált is.
Így célszerűnek látszik egy olyan program elkészítése, amellyel sejtre vonatkozó
dózist lehet számolni. A centrális légutakban meg tudjuk határozni a részecskék
kiülepedését, és az alapján az α-nyomokat is elő tudjuk állítani. Ezután a sejtszintű
dózis meghatározásához még a tüdőhám sejtszerkezetének egy modelljére van
szükség. E tanulmány egy ilyen modell kidolgozását mutatja be
A lápi póc (Umbra krameri) ex situ védelmének kutatása (ívóhelyválasztás védett környezetben, lárvatakarmányozási kísérletek).
Ex situ protection of the European mudminnow (Umbra krameri Walbaum, 1792): Spawning substrate preference for larvae rearing under controlled conditions
Ex situ protection of the European mudminnow (Umbra krameri Walbaum, 1792): Spawning substrate preference for larvae rearing under controlled conditions
Captive breeding programs of endangered fish species, such as the European
mudminnow Umbra krameri, are essential for population restoration. To improve
captive spawning and larvae rearing under controlled conditions, two
experiments were carried out. In the first, the spawning substrate preference
was tested in triplicate, where five different types of artificial surface
were provided for mudminnow pairs:(i)sand, (ii)artificial plants,
(iii)gravel, (iv)sand + artificial plants and(v)gravel + artificial plants.
All fish preferred the gravel + artificial plant combination, which indicates
that this type of surface could be the most appropriate for spawning in
captivity. In the second trial, three feeding protocols were tested in
triplicate under controlled conditions. In the first treatment fish were fed
exclusively with Artemia nauplii; in the second treatment fish were fed with
Artemiafor the first ten days then Artemia was gradually replaced with dry
feed; for the third group the transition period started after 5 days of
Artemia feeding. Although the survival rate of larvae could be maintained at
a high level in some of the feeding protocols, a strong decrease in the
growth rate was obvious in all diets containing dry food, which means that
live food is essential for the first three weeks of mudminnow larvae
rearing