189 research outputs found
Alien Registration- Neumer, Madeliene (Portland, Cumberland County)
https://digitalmaine.com/alien_docs/31331/thumbnail.jp
Verdächtige Bilder und Töne: Wittgenstein 1946–1951
Nach einer der gängigen Positionen der heutigen Wittgenstein-Forschung hat Wittgenstein die Bedeutsamkeit der Visualität erkannt und in seiner Argumentationsweise die Bilder eine gewichtige Rolle spielen lassen. Auf
der anderen Seite wird auch allgemein behauptet, daß Wittgenstein der stimmhaften Seite der Sprache eine große Bedeutung zugeschrieben hat, woraus man u.a. auf seine Neigung zu den oralen Kulturen zu schließen pflegt.2 Was das erstere betrifft, erscheint die Bildhaftigkeit schon in Wittgensteins expliziten Äußerungen janusköpfig. Diesen Zusammenhang werde ich auf der Grundlage textnaher Analysen von einigen Stellen aus Wittgensteins letzten Jahren weiter entwickeln, wobei ich ebenfalls eine Doppeldeutigkeit der Stimmhaftigkeit nachweisen möchte. Darüber hinaus
werde ich zeigen, daß Bilder und Töne in manchen Kontexten – insbesondere im Kontext seiner Diskussion des Aspektsehens und -wechsels, des Bedeutungserlebnisses und der sekundären Bedeutung, d.h. im Zusammenhang
mit für die Jahre 1946–1951 charakteristischen Begriffen – miteinaner in (öfters synästhetische) Verbindung gesetzt werden und mit Wittgensteins eigenem Ausdruck “verdächtig” erscheinen. Dadurch werden Töne von ihrem Thron gestoßen und verwandeln sich in verführerischen Sirenengesang
Magyar filozófia, osztrák filozófia, filozófia I.
A
BUKSZ
2013. 4. számában megjelent Ărás folytatása.
Rudolf Haller halála mĂłdosĂtott tanulmányom eredeti elkĂ©pzelĂ©sĂ©n: a tervezettnĂ©l rĂ©szletesebben vetek számot koncepciĂłjával
Szabálykövető morál, avagy lehetett-e a késői Wittgensteinnek etikája?
Az elmúlt mintegy húsz év során bevetté vált az interpretáció, mely szerint Wittgenstein késői szövegeinek a korai Logikai-filozófiai értekezéshez hasonlóan kimondhatatlan etikai mondandója volna. A korai mű az etikát
Ă©s a filozĂłfiát kĂ©tsĂ©gkĂvĂĽl egymáshoz rendeli. Mi több: az „etika” szĂłt hangsĂşlyos helyen (a 6.4 pont alatt) többször is szerepelteti, a kimondhatatlansági tĂ©zist explicite is megfogalmazva. A kĂ©sĹ‘bbi szövegekbĹ‘l nemcsak ez az egymáshoz rendelĂ©s tűnik el, hanem maguk az „etika”, a „morál” stb. szavak is egyre ritkábban kerĂĽlnek elĹ‘. Ráadásul mĂ©g azok a megjegyzĂ©sek is, amelyekben a szĂł szerepel, kevĂ©s kivĂ©tellel egyszeriek maradnak, a filozĂłfus nem dolgozott tovább rajtuk; emellett többnyire inkább szemĂ©lyes hangĂşak – szemben azokkal a megjegyzĂ©seivel, amelyeket egyik kĂ©ziratbĂłl a másikba átvĂ©ve folyamatosan tovább csiszolt, Ăşgymond a „könyve”(„mein Buch”) számára. ĂŤrásomban amellett Ă©rvelek, hogy felĂĽletes a magyarázat, hogy az etika a kĂ©sĹ‘i műbĹ‘l azĂ©rt tűnik el, mert kimondhatatlan volna: ezekbĹ‘l a megjegyzĂ©sekbĹ‘l az etikus cselekvĂ©snek, döntĂ©snek egy olyan felfogása olvashatĂł ki, amelynek a szabálykövetĂ©s fogalmán alapulĂł nyelvjátĂ©kkoncepciĂłban nehĂ©z helyet szorĂtani
Die Besitzgesellschaft im nationalen und internationalen Steuerrecht. Ein Beitrag zur Dogmatik von Gewerbebetrieb, Unternehmen und privater Vermögensverwaltung
Magyar filozófia, osztrák filozófia, filozófia II.
A
BUKSZ
2013. 4. számában megjelent Ărás folytatása.
Rudolf Haller halála mĂłdosĂtott tanulmányom eredeti elkĂ©pzelĂ©sĂ©n: a tervezettnĂ©l rĂ©szletesebben vetek számot koncepciĂłjával
- …