32 research outputs found
Where are possible worlds? (arguments for REALIS)
We follow Pollard (2007) in assuming that the mainstream Kripke/Montagueinspired possible-worlds semantics is “a framework known to have dubious foundations” (primarily because of the granularity problem), and “worlds are constructed from propositions […], and not the other way around”. We intend to work out this approach in a DRT-based framework, called ReALIS, in order to account for phenomena concerning referent accessibility, at the same time. We claim that our system offers a general solution to problems of intensional identity, and it is devoid of DRT’s “extra level” problem—by embedding discourse representations in the world model, not directly but as parts of the representations of interpreters’ minds, i.e., their (permanently changing) information states/“internal worlds”. Hence, there is simply no intensionality in ReALIS as interpreters’ “worldlets” (in description of their brains within the entire model of the universe) carry all kinds of information (BDI, guesswork, dream) typically “entrusted to” possible worlds
Gleiche Intentionen mit unterschiedlichen WĂĽnschen im Hintergrund: Intensionales Profil des Imperativs im Ungarischen
The paper investigates imperative sentence types in Hungarian focusing on the pragmasemantic contribution of discourse markers. It follows Lauer (2013) in assuming that – though illocutionary force varies widely – sentence types can be associated with conventions of use. The aim is to capture how the addition of extra elements can specify the domain defined by the generalized pragmasemantic representation of imperatives. For the analysis, the formal dynamic discourse- and mind-representation theory eALIS (Alberti & Kleiber 2014) is applied. The paper presents how the central component of imperatives can be captured with an intention-based axiom, and how the pragmasemantic description of the numerous uses – often signaled by discourse markers – can be generated by “monotonously increasing” the basic intensional profile. This typically means the specification of the formula characterizing the interlocutors’ desires behind the utterance, and/or adding elements representing authorities of various kinds.Diese Arbeit untersucht Aufforderungssätze im Ungarischen insbesondere im Zusammenhang mit dem pragmasemantischen Beitrag der Diskursmarker. Der Ausgangspunkt ist Lauers Annahme (2013), dass – wegen der Vielfalt von illokutiven Kräften – den Satztypen Verwendungskonventionen zugeordnet werden können. Das Ziel ist zu erfassen, wie diese zusätzlichen Elemente der verallgemeinerten pragmasemantischen Repräsentation der Imperativsätze eine spezifischere Bedeutung hinzufügen können. Bei der Analyse wurde die formale, dynamische Diskurs- und mentale Repräsentationstheorie eALIS (Alberti & Kleiber, 2014) angewendet. Die zentrale Komponente der Imperativsätze wird durch ein auf der Intention basierendes Axiom erfasst. Die pragmasemantischen Beschreibungen der verschiedenen Verwendungen – die oft durch Diskursmarker signalisiert werden – können durch monotone Erweiterung des intensionalen Profils erzeugt werden. Das bedeutet typischerweise die Spezifizierung der Formel, die auf die Wünsche der Diskursteilnehmer/innen verweist, und/oder die Angabe von zusätzlichen Elementen, die verschiedene Autoritäten repräsentieren
GeLexi project : sentence parsing based on a GEnerative LEXIcon
The principal aim of our research team, called GeLexi, is to legitimate a new sort of generative grammar via verifying its computational implementability. This grammar is more radically "lexicalist" than any earlier one: no phrase structure trees are generated, but word order is accounted for by means of ranked parameters. Another novelty is the extension of "total lexicalism" to morphology: lexical items are assigned not to words but to morphemes. Our parser, in accordance with the basic task of every generative grammar, decides whether a sentence is grammatical, and if it is, then provides a morphophonological analysis, a compilation of grammatical relations, and two kinds of semantic representations. At the end we show some examples to demonstrate our procedures, among them a sentence containing the conjunction Ă©s 'and', which is our latest development
GeLexi terv (lexikalista nyelvtan Ă©s diskurzusreprezentáciĂłs szemantika számĂtĂłgĂ©pes implementáciĂłval) = GeLexi project (lexicalist grammar and discourse representation semantics with computational implementation)
A projektben elmĂ©leti Ă©s alkalmazott nyelvĂ©szeti cĂ©lok fonĂłdtak össze, elválaszthatatlanul: a felĂ©pĂtendĹ‘ grammatikát a számĂtĂłgĂ©pes implementálhatĂłság volt hivatva legitimálni, mĂg másfelĹ‘l minden nyelvĂ©szeti ötlet azt a cĂ©lt is szolgálta, hogy minĂ©l jobb, minĂ©l többfĂ©le cĂ©lra felhasználhatĂł nyelvelemzĹ‘ rendszerĂĽnk legyen. Az elmĂ©leti kutatások egy rĂ©sze a Kamp-fĂ©le DRT diskurzusszemantikai megközelĂtĂ©sĂ©nek a továbbfejlesztĂ©sĂ©re irányult. SikerĂĽlt kidolgozni egy ReALIS nevű elmĂ©letet (kölcsönös Ă©s Ă©lethossziglani interpretáciĂłs rendszer), amelynek elĹ‘nyös vonásai mellett számos publikáciĂłban Ă©rveltĂĽnk sokfĂ©le leĂrási terĂĽleten (hatĂłköri többĂ©rtelműsĂ©gek, koreferencia, az igazságĂ©rtĂ©kelĂ©s általánosĂthatĂłsága, vonzatszerkezet-változás, aspektus). A másik elmĂ©leti pillĂ©rt a totális lexikalizmus ötletĂ©nek a kidolgozása jelentette; a kifejlesztett GASG (generatĂv / általánosĂtott argumentumszerkezet-nyelvtan) elĹ‘nyös vonásait szintĂ©n számos leĂrási terĂĽleten bemutattuk (kompozicionális kompatibilitás a DRT-vel, magyar morfolĂłgia, szabad szĂłrend Ă©s scrambling, "eltűnĹ‘" nĂ©velĹ‘k). Ami az alkalmazási terĂĽletet illeti, több számĂtĂłgĂ©pes nyelvĂ©szeti feladat esetĂ©ben megmutattuk, hogy elmĂ©leti ötleteink Ă©letkĂ©pesek (mondatelemzĂ©s, jelentĂ©sábrázolás, gĂ©pi Ă©s gĂ©ppel segĂtett fordĂtás, informáciĂł-feltárás). | In this project theoretical and applied linguistics aims have been combined: on the one hand, the grammar to be worked out has been intended to be legitimized by computational implementability, and on the other hand, each linguistic idea has been devoted to serve the purpose of creating parsers and different parser-based linguistic softwares. The one pillar that our theoretical researches rely on is developing the discourse-semantic approach of Kamp?s DRT. We could work out a theory called ReALIS (REciprocal And Lifelong Interpretation System) whose advantageous features we have argued for in several areas of linguistic description (scopal ambiguities, coreference, generalizability of truth-conditional evaluation, argument-structure changes, aspect). The other theoretical pillar is the principle of ?total lexicalism?: we have worked out a grammar called GASG (Generative / Generalized Argument Structure Grammar) as its model. We have also published our results in different areas of linguistic description (compositional compatibility with DRT, Hungarian morphology, free word order and scrambling phenomena, ?disappearing? articles). As for applications, we have pointed out in the case of more computational linguistics tasks that our theoretical ideas are viable (parsing, representing meaning, machine (-aided) translation, information extraction)
A mentális állapot változásának szerepe egy diskurzus szerveződésében
Dolgozatunkban a mentális állapot változásának szerepĂ©t vizsgáljuk egy diskurzus szervezĹ‘dĂ©sĂ©ben. A diskurzus akkor indul el, amikor a kezdemĂ©nyezĹ‘je számára egy problĂ©ma fogalmazĂłdik meg, aminek megoldását cĂ©lkĂ©nt tűzi ki. Több dialĂłgusbĂłl, diskurzuslĂ©pĂ©sbĹ‘l állhat. HipotĂ©zisĂĽnk szerint egy diskurzusban akkor következik el egy Ăşjabb diskurzuslĂ©pĂ©s, ha egy adott dialĂłgust követĹ‘en a diskurzus kezdemĂ©nyezĹ‘jĂ©nek mentális állapota megváltozik. ElemzĂ©sĂĽnkben egy korábban ortopĂ©d sebĂ©szeti beavatkozáson átesett pácienssel kĂ©szĂtett interjĂş narratĂvája alapján a beteg elmĂ©jĂ©ben megjelenĹ‘ diskurzusreprezentáciĂł modelljĂ©t igyekszĂĽnk felvázolni. A dialĂłgusok eredmĂ©nyekĂ©nt kialakulĂł mentálisállapot-változások (pĂ©ldául megdöbbenĂ©s, megnyugvás, elbizonytalanodás) formális elemzĂ©sĂ©t a â„śeALIS dinamikus szemantikai eszköztárával kĂ©szĂtettĂĽk el
GeLexi projekt : gĂ©pi fordĂtás totálisan lexikalista alapokon
CikkĂĽnkben a gĂ©pi fordĂtás egy Ăşj (totálisan lexikalista) megközelĂtĂ©sĂ©t mutatjuk be, miután röviden ismertettĂĽk a GASG implementáciĂłján alapulĂł elemzĹ‘nket, amelynek kĂ©tirányĂş alkalmazásával (egy speciális, Ăşn. kopredikáciĂłs hálĂłzaton keresztĂĽl) valĂłsĂthatĂł meg a fordĂtás. Programunk Ăşjdonsága többek között abban rejlik, hogy a szintaktikai mellett szemantikai reprezentáciĂłt is kĂ©pes társĂtani a mondatokhoz (ezáltal gĂ©ppel segĂtett fordĂtáskĂ©nt is felfoghatĂł); továbbá hogy nem nyelv-specifikus, ezĂ©rt bármely nyelvrĹ‘l kĂ©pes bármely másikra fordĂtani, ha azok lexikai egysĂ©geit (minden tulajdonságukkal egyĂĽtt) az elemzĹ‘ tartalmazza. Eddig elĂ©rt eredmĂ©nyeinket (magyar Ă©s angol mondatok egy körĂ©nek elemzĂ©se Ă©s fordĂtása) pĂ©ldákon keresztĂĽl is szemlĂ©ltetjĂĽk
GeLexi projekt : GEneratĂv LEXIkonon alapulĂł mondatelemzĂ©s
A 2001-ben PĂ©csett alakult GeLexi kutatĂłcsoportunk1 kiindulĂł cĂ©lja a számĂtĂłgĂ©pes implementálás rĂ©vĂ©n valĂł legitimálása egy olyan grammatikának, amely a generatĂv nyelvĂ©szeti kutatásokban a hatvanas Ă©vektĹ‘l egyre erĹ‘södĹ‘ lexikalista tendenciát a „vĂ©gsĹ‘kig” fokozza; lemond a frázisstruktĂşra-Ă©pĂtĂ©srĹ‘l, miközben a szĂłrendrĹ‘l mĂ©gis számot ad, rangsorolt szomszĂ©dossági követelmĂ©nyek segĂtsĂ©gĂ©vel. Másik Ăşjdonsága a „totális lexikaiizmus” kiteljesztĂ©se a morfolĂłgiára is: nem a szavakhoz, hanem a morfĂ©mákhoz tartoznak a minden grammatikai szintrĹ‘l egyidejűleg informáciĂłt hordozĂł lexikai egysĂ©gek amelyek oly mĂłdon „szerelik össze magukat” a mondatelemzĂ©s során, hogy az is eldĹ‘l, mely elemek Ă©pĂĽlnek össze szĂłvá, Ă©s melyek alkotnak (egymás .közelĂ©ben” maradĂł) kĂĽlön szavakat NyelvelmĂ©leti törekvĂ©seink gyakorlati hozadĂ©ka egy folyamatos fejlesztĂ©s alatt állĂł program, amely egy (jelenleg magyar vagy angol) szĂłsoron elvĂ©gzi a „generatĂv grammatikai alapfeladatokat”: eldönti, hogy jĂłl formált szavakbĂłl áUĂł grammatikus mondattal áU-e szemben, majd (a pozitĂv esetben) kĂ©tfĂ©le diskurzus-szemantikai elemzĂ©st kĂnál. E cikkben Ă©s kötĹ‘szavas mondatok elemzĂ©se szemlĂ©lteti majd eljárásainkat