1,001 research outputs found
The non-returning of fish tags recovered by Norwegian fishermen
In addition to 5 N.Kr. reward for each returned cod, coalfish, haddock,
halibut and catfish tag, Fiskeridirektoratets Havforskningsinstitutt
introduced in 1959 an annual drawing of 1000, 500 and 250 N.Kr. for
tags, Norwegian and foreign, returned by Norwegian fishermen. The
extra reward system was in use during 1959-1961.
After the extra rewards were introduced, the reporting rate of tags
returned the same year as recovered and one or more years afterwards
has increased. The non-returning rate of tags recovered by Norwegian
fishermen in 1947-1957 was estimated to be at least 4-6 percent and
the indication from the calculations is that the non-returning rate is
decreasing with the continuous advertising and with people in the fishing
ports to receive the recovered tags
THE IMPACT OF A CHARACTER EDUCATION BASED INTERACTIVE DISCIPLINE PROGRAM ON AT-RISK STUDENT BEHAVIOR IN AN ALTERNATIVE SCHOOL
Student problem behavior is incompatible with academic achievement and positive interpersonal relationships. It has become necessary for schools to develop codes of conduct to address inappropriate student behavior. But, current school disciplinary policies are ineffective instruments for effecting positive change in student problem behavior (Goodman, 2006). In response to this problem, public school districts are developing a wide variety of approaches to dealing with the needs of problem behavior students. One approach has been the development of alternative high school programs - school district initiatives specifically designed to meet the needs of students lacking success in the traditional high school setting. This study explores the impact of a character education based interactive discipline program on student problem behavior of at-risk students in an alternative high school setting. Participants in this study included 97 students (37 female, 60 male) during the first school year of the study (2004 ? 2005) and 90 students (34 female, 56 male) during the second (2005 ? 2006) from a large suburban school district. Ninety-three percent of the students were Caucasian, 3% were African American and 3% were Hispanic. Forty-nine students (19 female, 30 male) were enrolled in the school during both years of the study. The data revealed that there was no statistically significant difference between the use of a traditional approach to discipline and the use of a character education based interactive discipline program in reducing recidivism for students who participated in the study over one year (t = -.059, df = 83, p = .504) or over two years (t = -1.309, df = 36, p = .09). The data also revealed there was no statistically significant difference between the two discipline approaches in raising student GPAs over one year (t = -1.225, df = 80, p = .112) or over two years (t = -1.794, df = 38, p = .945). Similarly, the data revealed that there was no statistically significant correlation between change in GPA and recidivism over one year (R = -0.18, p = .215) or over two years (R = -0.23, p = .314)
How to Build a Superbeam
A discussion of design issues for future conventional neutrino beam-lines
with proton beam power above a megawatt.Comment: 5 pp. 11th International Workshop on Neutrino Factories, Superbeams
and Betabeams: NuFact09. 20-25 Jul 2009. Chicago, Illinoi
The decline of the skrei fisheries : A review of the landing statistics 1866-1957 and an evaluation of the effects of the postwarincrease in the total exploitation of the arctic cod
Experimental fishing with multifilament, monofilament, and monotwine gillnets in the spawning season of Arcto-Norwegian cod in Lofoten in 1974
Experimental fishing with multifilament, monofilament, and monotwine gillnets in the spawning season of Arcto-Norwegian cod in Lofoten in 1974
Prosjektet «RĂ„te i granskog â utbredelse og konsekvenser for valg av omlĂžpstid». Sluttrapport
Denne rapporten sammenstiller hovedresultater fra prosjektet «RĂ„te i granskog â utbredelse og konsekvenser for valg av omlĂžpstid». Det er gjennom prosjektet utviklet en prediksjonsmodell for rĂ„te i enkelttrĂŠr med utgangspunkt i forklaringsvariabler som beskriver egenskaper ved det enkelte tre, samt egenskaper ved bestandet, voksestedet og temperatursummen i vekstsesongen. Datamaterialet som ble brukt til Ă„ utvikle modellen omfatter nĂŠrmere 18 000 borprĂžver fra Landsskogtakseringen, innsamlet i perioden 1986-2004 i fylkene pĂ„ Ăstlandet, SĂžrlandet og Midt-Norge samt Nordland.
Den totale rÄtefrekvensen i hele datamaterialet som ble anvendt for Ä lage modellen var pÄ 9,5 prosent. Dette er noe hÞyere enn den gjennomsnittlige rÄtefrekvensen pÄ 7,9 prosent som ble funnet av Huse (1983), i en undersÞkelse av borprÞver fra Landsskogtakseringen 1964-1976. Vi kan imidlertid ikke ut fra dette konkludere entydig at rÄtefrekvensen i norsk skog er Þkende. Dette blant annet med utgangspunkt i at det i datamaterialet fra perioden 1986-2004 ser ut til Ä heller vÊre en viss fallende tendens over tid, nÄr en sammenligner rÄtefrekvensen fra borprÞver innsamlet i henholdsvis fÞrste og siste del av denne perioden innen samme regioner.
Den utviklede modellen er anvendt pÄ enkelttredata fra Landsskogtakseringens 10. takstomdrev (2010-2014) for Ä estimere omfanget av rÄte gitt dagens skogtilstand, og for vurderinger av prioritering av bestand for avvirkning. ModellkjÞringen gir en estimert rÄtefrekvens i dagens hogstklasse 5 pÄ 16,8 prosent, Þkende til 26,4 prosent etter korrigering for underestimering av total rÄte ved boring i brysthÞyde. Ved Ä gruppere datamaterialet pÄ bonitetsklasser og aldersklasser (omregnet relativt til hogstmodenhetsalder) framgÄr at boniteten isolert sett er en lite egnet indikator for valg av hogstalder i gran, nÄr sannsynligheten for rÄte legges til grunn ved prioriteringen mellom bestand. Ved samme alder relativt til hogstmodenhetsalder (her: nedre aldersgrense for hogstklasse 5), fÄr vi imidlertid som resultat en klart hÞyere rÄterisiko for skog pÄ vegetasjonstypene lÄgurtskog og kalklÄgurtskog, sammenlignet med Þvrige vegetasjonstyper.
Som en del av prosjektet har vi ogsÄ sammenstilt rÄtedatene fra landsskogflatene i Nord- TrÞndelag og de deler av SÞr-TrÞndelag som ligger pÄ FosenhalvÞya, og analysert rÄtefrekvensen opp mot konsentrasjoner av grunnstoffer som er ekstrahert fra sand og grus fra mellomstore bekker i regionen. Dataene ble samlet inn i perioden 1983-1985 i forbindelse med Norges geologiske undersÞkelse (NGU) sitt Nord-TrÞndelagsprogram (SÊter 1987). Konsentrasjoner mÄlt i sedimentprÞvene ble aggregert til vassdragsnivÄ og korrelert mot faktisk (observert) rÄtefrekvens og mot den uforklarte restvariasjonen i rÄtefrekvens predikert med modellen (residualanalyse). Et fellestrekk for de korrelasjonene som var signifikante pÄ minst 10%-nivÄ, er at de fleste var negative (Þkt konsentrasjon = redusert rÄte). Blant disse elementene tilhÞrer de fleste (Fe, Ti, Cu, Co og Zr) kategorien transisjonsmetaller i periodesystemet, mens Mg er et jordalkalimetall. Kun P, som er et ikke-metall, var signifikant positivt korrelert med rÄte
- âŠ