9 research outputs found
Preimplantation genetic testing legislation and accessibility in the Nordic countries
Abstract Introduction Assisted Reproduction Technologies are in rapid development and implementation of preimplantation genetic testing (PGT) has allowed patients with genetic disorders to initiate pregnancies while minimizing or eliminating the risk of transmitting these disorders to their offspring. Testing for numeric chromosomal anomalies has been proposed as a way to increase efficacy in assisted reproduction, however this remains disputed. Legislation is lagging behind the rapid developments in this field. Material and methods We conducted a structured online survey of legislation and accessibility to Preimplantation Genetic Testing in the Nordic countries to compare the regulation and uptake of this technique. The survey was designed and answered by the authors. Results Key elements in regulation of preimplantation testing for monogenic disorders and structural rearrangements are similar in the Nordic countries although accessibility varies since only Denmark, Finland and Sweden have national clinics offering treatment. In addition, Denmark and Finland have private clinics offering PGT. Regulation is most stringent in Norway where a national board evaluates all couples seeking treatment. Treatment volumes vary between the Nordic countries with Norway and Finland having lowest treatment numbers. Preimplantation genetic testing for aneuploidy in the embryo varies between the Nordic countries where Finland and Iceland are allowed to offer this form of treatment, Denmark and Sweden only in the form of a research protocol while this form of testing is not allowed at all in Norway. Therefore the number of treatment cycles involving testing for embryo aneuploidy are lower in the Nordic countries compared to other countries where this treatment option is more common. Conclusions Science needs to inform politics regarding the rapidly evolving field of reproductive medicine and we recommend harmonization of legislation and accessibility between the Nordic countries.Peer reviewe
Total stimulation gonadotropin dose per oocyte retrieved and fresh embryo quality affect live birth rate after frozen-thawed embryo transfer
Koeputkihedelmöityshoidoissa (IVF) ja munasolujen mikroinjektiohoidoissa (ICSI) elävän lapsen syntymisen todennäköisyyteen vaikuttavia tekijöitä ovat muun muassa kerättyjen munasolujen lukumäärä, saatu gonadotropiinihormonin (FSH) annos sekä luotujen korkealaatuisten alkioiden määrä. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, mitkä ominaisuudet alkion tuoresiirtovaiheessa vaikuttavat syntymän todennäköisyyteen jatkossa, jos naiselle tehdään myöhemmin hedelmöityshoidossa pakastetun alkion siirto.
Tutkimusaineistona oli yhteinen Suomen lapsettomuusklinikoista kerätty tietokanta, joka sisälsi tiedot yhteensä 9465 pakastusalkionsiirto-tyyppisestä hedelmöityshoidosta vuosilta 2000-2017. Tuorealkionsiirtoja tutkittiin verraten näitä samojen naisten myöhempiin pakastealkionsiirtoihin. Luteaalisen kierron hormonaalista tukea sai naisista 42.9 %, hormonaalisesti indusoitu kuukautiskierto ja ovulaatio oli 40.7 % naisista, ja 16.1 % naisista kuukautiskierto oli täysin spontaani. FSH-annosta/munasolu käytettiin munasarjojen vasteen arviointiin.
Tutkimuksessa selvisi, että vertailussa matalin FSH/munasolu -annossuhde <200 IU/munasolu sai aikaan suurimman todennäköisyyden elävän lapsen syntymälle pakastealkionsiirron jälkeen. Korkeampi annossuhde 300-399 IU/munasolu sen sijaan laski merkittävästi tätä todennäköisyyttä. Potilaan hormonaalisesti indusoitu ovulaatiokierto niin ikään assosioitui matalampaan syntymän todennäköisyyteen kuin kierto, jossa oli annettu hormonaalista tukea vain luteaalivaiheessa. Mikäli ainakin yksi korkealaatuinen alkio oli saatavilla hoitojen alussa, oli syntymän todennäköisyys suurempi läpi koko prosessin. Naisen yli 35 vuoden ikä laski syntymän todennäköisyyttä.
Hedelmöityshoidoissa FSH/munasolu-annossuhde kuvastaa mahdollisesti munasarjojen toimintaa ja munasolujen laatua. Annossuhde tulisi pyrkiä pitämään mahdollisimman alhaisena, jotta vältytään korkeampiin annoksiin liittyvältä syntymän todennäköisyyden laskulta
Small RNA expression and miRNA modification dynamics in human oocytes and early embryos
Abstract
Small noncoding RNAs (sRNAs) play important roles during the oocyte-to-embryo transition (OET), when the maternal phenotype is reprogrammed and the embryo genome is gradually activated. The transcriptional program driving early human development has been studied with the focus mainly on protein-coding RNAs, and expression dynamics of sRNAs remain largely unexplored. We profiled sRNAs in human oocytes and early embryos using an RNA-sequencing (RNA-seq) method suitable for low inputs of material. We show that OET in humans is temporally coupled with the transition from predominant expression of oocyte short piRNAs (os-piRNAs) in oocytes, to activation of microRNA (miRNA) expression in cleavage stage embryos. Additionally, 3′ mono- and oligoadenylation of miRNAs is markedly increased in zygotes. We hypothesize that this may modulate the function or stability of maternal miRNAs, some of which are retained throughout the first cell divisions in embryos. This study is the first of its kind elucidating the dynamics of sRNA expression and miRNA modification along a continuous trajectory of early human development and provides a valuable data set for in-depth interpretative analyses