30 research outputs found
Comparison of the land use planning processes and methods Oulu–Skanderborg–Umeå:innoUrba project
Äkäslompolon kylän maankäytön strateginen kehityskuva:kaivokset, maankäyttö ja paikalliset yhteisöt (DILACOMI) -hankkeen pilottikokeilun raportti
Sisällysluettelo
Helka-Liisa Hentilä ja Leena Soudunsaari: Johdanto
Petri Pettersson: Case Kanada. Alueidenkäytön suunnittelujärjestelmän ja prosessin selvitys sekä niiden kytkeytyminen kaivostoimintaan
Hanna Eskelinen: Plan Nord. Tie Quebecin tulevaisuuteen?
Henry Kouva: Kaivostoiminta ja alueidenkäyttö. Strateginen ohjaaminen Lapissa
Jenni Pitko: Matkailu ja kaivostoiminta. Miten ne voisivat tukea toisiaan?
Heini Ervasti: Äkäslompolon alueen kehityshistoriallinen analyysi
Jaana Tahkokorpi: Maisema ja rakentaminen. Aihkimetsä suunnittelun lähtökohtana
Eemil Luukka: Kurssin kuvaus. Kuntasuunnittelun kurssi 2012 Äkäslompoloss
Simon kunnan maankäytön kehityskuva:kuntasuunnittelun kurssi ja jatkokurssi Simossa 2010
Sisällys
Simo — uutta suuntaa valitsemassa. Johdanto. Helka-Liisa Hentilä ja Risto Suikkari
Simon historia ja nykytilanne. Kati Matilainen
Tietotekniikka vuorovaikutteisen suunnittelun tukena. Tonja Molin-Juustila, Antti Juustila, Johanna Nuojua, Saana Tauriainen, Leena Soudunsaari, Helka-Liisa Hentilä ja Kari Kuutti
Vuorovaikutuksen aktivointi: kohderyhmänä kuntalaiset. Heini Kaskela
Vuorovaikutuksen aktivointi: kohderyhmänä seurantaryhmäläiset. Riitta Mikkola ja Jenny Miettinen
Vuorovaikutuksen aktivointi: nettigalluppien suunnittelu. Elen Paddar
Osallistuva suunnittelu kuntasuunnittelun kurssilla. Leena Holmila
Nettikysely opiskelijoiden asumistoiveista ja muuttohalukkuudesta Simoon. Henna Hintsala
Lasten osallistaminen. Tiina Huotari
Maisema-analyysit
Simon maankäytön kehittämissuunnitelman planssi
KaSuKat:kasvun ja supistumisen ohjauskeinot ja elinympäristön laatu –tapauksena pohjoisen Suomen kaivoskunnat:loppuraportti
Elinvoimainen elämyksien ja kulttuurin Kemijärvi:Kemijärven maankäytön kehityskuva 2040: kuntasuunnittelun kurssi ja yhdyskuntasuunnittelun erikoiskurssi 2022
Esipuhe
Kuntien tehtävät ovat murroksessa. Vuoden 2023 alusta sotepalvelut siirtyvät maakuntahallinnolle. Maankäytön suunnittelu on ollut kunnan keskeinen tehtävä ja sen merkitys entisestään korostuu maakuntauudistuksen jälkeen. Vuodesta 2023 alkaen elin- ja vetovoimaisuuden edistäminen sekä sivistystoimeen liittyvien palvelujen kehittäminen ovat maankäytön suunnittelun lisäksi kuntien ydintehtäviä.
Lukuvuoden 2021–2022 kuntasuunnittelun kurssin ja yhdyskuntasuunnittelun erikoiskurssin kohdekunta oli Kemijärvi, jolla on merkittävä teollisuuskaupungin historia. Väestökato ja elinkeinorakenteen muutos ovat muokanneet kaupunkia voimakkaasti. Oulun yliopiston kuntasuunnittelun opintojakson (15 op) opiskelijat laativat kaksi vaihtoehtoista kehityskuvaa Kemijärven kaupungin keskusta-alueelle ja kyliin. Yhdyskuntasuunnittelun erikoiskurssin (10 op) opiskelijoiden kirjalliset selvitykset täydentävät kehityskuvia. Tähän raporttiin on koottu erikoiskurssilla tehdyt kirjalliset selvitykset sekä kuntasuunnittelun opintojaksolla laaditut perusselvitykset sekä lopulliset kehityskuvat selostuksineen. Kuntasuunnittelun opintojaksolla laadittiin myös Harava-kysely, johon sisällytettiin myös erikoiskurssilaisten kysymyksiä. Kemijärven kaupungin nimeämä ohjausryhmä vastasi Harava-kyselyyn ja antoi palautetta kehityskuvaluonnoksista. Opiskelijat esittelivät lopulliset työnsä ohjausryhmälle työn luovutustilaisuudessa 3.5.2022.
Kuntasuunnittelun opintojaksolla paneuduttiin kaavoittajan ja erikoiskurssilla erityisasiantuntijan rooliin kaavaprosessissa. Kuntasuunnittelun opinnot sisälsivät myös merkittävän luentokokonaisuuden. Ympäristöministeriön Mika Ristimäki, Kuntaliiton Anne Jarva, Tampereen kaupunkiseudun Kaisu Kuusela, Pohjois-Pohjanmaan liiton Mari Kuukasjärvi, Arinan Mikko Polso, Pohjois-Pohjanmaan ELY:n Heino Heikkinen, Oulun kaupungin Mika Uolamo, Kerttu Saalasti instituutin Ossi Kotavaara, Väylä-viraston Seppo Serola sekä UZ-Finland OY:n Leo Kosonen arkkitehtuurin yksikön asiantuntijoiden lisäksi luennoivat opintojaksolla maankäytön ajankohtaisista ilmiöistä.
Kiitämme Kemijärven kaupunkia mielenkiintoisesta ja konkreettisesta suunnittelutehtävästä. Kiitämme Kemijärven kaupungin nimeämää vaikutusvaltaista ohjausryhmää hyvästä yhteistyöstä. Kiitämme erityisesti Kemijärven yhdyshenkilönä toiminutta kaupungingeodeetti Tapio Pöyliötä materiaalista ja kaupunkia esittelevästä luennosta. Kiitämme myös Seija Puhakkaa paikkatieto-opetuksesta.
Kiitos opiskelijat! Paneuduitte asiantuntevasti yhdyskuntasuunnittelun ja strategisen maankäytön suunnitteluhaasteisiin sekä työstitte inspiroivat kehityskuvat tulevaisuuden Kemijärvestä.
Toivomme, että raportti palvelee tarkoituksensa mukaisesti Kemijärven kehittämistä ja päätöksentekoa.
3.5.2022
Professori Tarja Outila, kuntasuunnittelunopintojakson vastuuopettaja
Professori Helka-Liisa Hentilä, yhdyskuntasuunnittelun erikoiskurssin vastuuopettajaSisällys
Esipuhe. Tarja Outila
I Erillisselvitykset
Maaseutukaupunkien ja maaseudun kehitys Suomessa ja Kemijärvellä. Paulus Alajeesiö
Teollistumisen murros kaupunkisuunnittelussa. Hannu Väisänen
Yhdyskuntataloudelliset vaikutukset. Karri Westerlund
Smart city -periaatteet kylissä. Eemeli Nurmi
Kestävä kylämatkailu. Kirill Gusev
Monipaikkaisuus Kemijärvellä. Emma Salo
II Perusselvitykset
Luonto- ja maisemaselvitys. Eemeli Nurmi, Taija Mäkelä
Matkailuselvitys. Kirill Gusev
Väestörakenneselvitys ja väestöennuste. Paulus Alajeesiö
Tulvaselvitys. Aarni Ahvenus
Alueidenkäyttöselvitys. Teemu Myyryläinen
Rakennuskantaselvitys. Karri Westerlund
Saavutettavuusselvitys. Oona Peuhkuri
III Kemijärven kehityskuvan luonnos ja lopullinen ehdotus Ryhmä 1
Luonnosvaihe. Luonnosvaiheen selostus. Aarni Ahvenus, Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Taija Mäkelä, Eemeli Nurmi
Erillisselvitysten vaikutusten arviointi luonnoksesta. Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Eemeli Nurmi, Emma Salo, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Luonnoksen planssit. Aarni Ahvenus, Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Taija Mäkelä, Eemeli Nurmi
Kehityskuva. Kehityskuvan selostus. Aarni Ahvenus, Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Taija Mäkelä, Eemeli Nurmi
Perusselvitysten vaikutusten arviointi kehityskuvasta. Aarni Ahvenus, Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Taija Mäkelä, Eemeli Nurmi
Erillisselvitysten vaikutusten arviointi kehityskuvasta. Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Eemeli Nurmi, Emma Salo, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Kehityskuvan planssit. Paulus Alajeesiö, Eemeli Nurmi
IV Kemijärven kehityskuvan luonnos ja lopullinen ehdotus Ryhmä 2
Luonnosvaihe. Luonnosvaiheen selostus. Teemu Myyryläinen, Oona Peuhkuri, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Erillisselvitysten vaikutusten arviointi luonnoksesta. Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Eemeli Nurmi, Emma Salo, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Luonnoksen planssit. Teemu Myyryläinen, Oona Peuhkuri, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Kehityskuva. Kehityskuvan selostus. Teemu Myyryläinen, Oona Peuhkuri, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Perusselvitysten vaikutusten arviointi kehityskuvasta. Teemu Myyryläinen, Oona Peuhkuri, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Erillisselvitysten vaikutusten arviointi kehityskuvasta. Paulus Alajeesiö, Kirill Gusev, Eemeli Nurmi, Emma Salo, Hannu Väisänen, Karri Westerlund
Kehityskuvan planssit. Teemu Myyryläinen, Oona Peuhkuri, Hannu Väisänen, Karri Westerlun
Elinvoimaa, hyvinvointia ja arjen sujuvuutta:Rovaniemen kylien maankäytön kehityskuva 2035: kuntasuunnittelun kurssi ja yhdyskuntasuunnittelun erikoiskurssi 2021
Esipuhe
Maankäytön suunnittelussa tulevaisuuden ennakoiminen on keskiössä. Vuonna 2020 alkanut pandemia jatkui vuonna 2021 ja sen seurauksena yhteiskunnan perusrakenteet ovat olleet rajussa muutoksessa ja mahdollisesti osin muuttuneet pysyvästi. Terveysturvallisuus, digitaalisuus, monipaikkaisuus, kestävät matkailu, etätyö, kaupan ja työn muutokset, mahdollisuudet yhteisölliseen elämäntapaan, liikkumiseen liittyvät rajoitteet ja mahdollisuudet sekä ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset ovat kaikkien maankäytön suunnittelijoiden haasteita paikkakunnasta ja maasta riippumatta.
Lukuvuoden 2020–2021 kevään kuntasuunnittelun kurssin ja yhdyskuntasuunnittelun erikoiskurssin kohdekunta oli Rovaniemi, tarkemmin Rovaniemen kylät. Kuntasuunnittelun opintojakson vastuuopettajana toimi professori Tarja Outila ja yhdyskuntasuunnittelun erikoiskurssin vastuuopettajana professori Helka-Liisa Hentilä. Kevään 2021 kuntasuunnittelun opintojaksolle (15 op) osallistui 16 opiskelijaa, joista 12 arkkitehtuurin ja neljä maantieteen opiskelijaa. Yhdyskuntasuunnittelun erikoikurssille (10 op) osallistui seitsemän opiskelijaa, joista neljä arkkitehtiopiskelijaa ja kolme maantieteen opiskelijaa. Kuntasuunnittelun opintojaksolla paneuduttiin kaavoittajan ja erikoiskurssilla erityisasiantuntijan rooliin kaavaprosessissa. Kuntasuunnittelun opinnot sisälsivät merkittävän luentokokonaisuuden, jossa Ympäristöministeriön Mika Ristimäki, Kuntaliiton Anne Jarva, Tampereen kaupunkiseudun Kaisu Kuusela, Pohjois-Pohjanmaan liiton Mari Kuukasjärvi, Arinan Mikko Polso, Pohjois-Pohjanmaan ELY:n Heino Heikkinen, Oulun kaupungin Mika Uolamo, Kerttu Saalasti instituutin Ossi Kotavaara sekä UZ-Finland OY:n Leo Kosonen arkkitehtuurin yksikön asiantuntijoiden lisäksi luennoivat maankäytön ajankohtaisista ilmiöistä.
Tähän raporttiin on koottu erikoiskurssilla tehdyt kirjalliset selvitykset sekä kuntasuunnittelun opintojaksolla laaditut perusselvitykset sekä lopulliset kehityskuvat selostuksineen. Kuntasuunnittelun opiskelijat laativat neljä kehityskuvaa ryhmissä. Ounasjoen alueelle, Yläkemijoen ja Alakemijoen alueelle sekä Sodankyläntien alueelle valmistuneiden kehityskuvien tavoitevuosi on 2035. Kuntasuunnittelun opintojaksolla laadittiin myös Harava-kysely, johon sisällytettiin myös erikoiskurssilaisten kysymyksiä. Kysely lähetettiin Rovaniemen kylien kehittämissäätiön hallituksen jäsenille sekä entisille aluelautakuntien jäsenille. Erikoiskurssilaiset ovat arvioineet kehityskuvien vaikutuksia oman erikoiskurssin teemansa näkökulmasta.
Kiitämme Rovaniemen kylien kehittämissäätiötä mielenkiintoisesta ja konkreettisesta suunnittelutehtävästä. Kiitos Rovaniemen kaupungin viranhaltijat ja erityisesti Heli Välikangas sekä Meeri Vaarala hyvästä yhteistyöstä hankkeen aikana. Kiitämme Jarmo Huhtalaa virtuaalimaastokäyntiemme organisoinnista ja asiantuntevasta opastuksesta. Kiitämme myös Soile Puhakkaa paikkatieto-opetuksesta ja arkkitehti Jarmo Lokiota kuntasuunnittelun opintojakson harjoitustöiden ohjauksesta.
Lämmin kiitos teille opiskelijat! Olitte sitoutuneita, aktiivisia ja kehityitte opintojaksona aikana huimasti. Olette matkalla kohti asiantuntijuutta, jota tarvitaan maankäytön suunnittelijan mielenkiintoisessa ammatissa.
Toivomme, että raportti palvelee tarkoituksensa mukaisesti Rovaniemen kylien kehittämistä ja päätöksentekoa.
Professori Tarja Outila
Professori Helka-Liisa HentiläSisällys
Esipuhe. Tarja Outila
I Erillisselvitykset
Monipaikkaisuuden tukeminen maapolitiikan keinoin. Pauliina Järvinen
Monipaikkaisuus Rovaniemen kylissä. Anna Kupila
Kyläkaavat ja kylien kehittämissuunnitelmat. Laura Häkkänen
Hajautettu energiantuotanto. Mari-Erika Leinonen
Kestävä matkailu Rovaniemen kylissä. Anna Virtanen
Tulevaisuuden lähipalvelut. Sara Riekki
II Perusselvitykset
Ounasjoen suuralue
Taustaselvitys luonnon virkistyskäytön erityiskohteista Ounasjoen suuralueella. Taina Kelavirta
Palveluverkkoselvitys. Marjut Kariniemi
Alakemijoen alue
Väestö- ja rakennuskantaselvitys. Iina Karppinen
Liikenneselvitys. Sara Riekki
Elinkeinoelämäselvitys. Sara Riekki
Maisema- ja luontoselvitys. Johanna Vartiainen
Palveluverkkoselvitys. Jaakko Ihalainen
Sodankyläntien alue
Palveluverkkoselvitys. Stina Virta
Väestöselvitys. Juho Kekkonen
Maisema- ja luontoselvitys. Laura Häkkänen
Matkailun selvitys. Anna Virtanen
Yläkemijoen alue
Yhdyskuntarakenteen analyysi. Pauliina Järvinen
Maisema-, luonto- ja virkistysalueiden selvitys. Jonna Koivuranta
Liikenneselvitys. Maija Malmivaara
Kaupan ja palveluiden selvitys. Anna Kupila
III Kehityskuvat
Ounasjoen suuralue
Kehityskuva. Marjut Kariniemi, Taina Kelavirta, Laura Metsi, Joonas Palokangas
Vaikutusten arviointi. Pauliina Järvinen, Anna Kupila, Laura Häkkänen, Mari-Erika Leinonen, Anna Virtanen, Sara Riekki
Alakemijoen alue
Kehityskuva. Jaakko Ihalainen, Iina Karppinen, Sara Riekki, Johanna Vartiainen
Vaikutusten arviointi. Pauliina Järvinen, Anna Kupila, Laura Häkkänen, Mari-Erika Leinonen, Anna Virtanen, Sara Riekki
Sodankyläntien alue
Kehityskuva. Laura Häkkänen, Juho Kekkonen, Stina Virta, Anna Virtanen
Vaikutusten arviointi. Pauliina Järvinen, Anna Kupila, Laura Häkkänen, Mari-Erika Leinonen, Anna Virtanen, Sara Riekki
Yläkemijoen alue
Kehityskuva. Pauliina Järvinen, Jonna Koivuranta, Anna Kupila, Maija Malmivaara
Vaikutusten arviointi. Pauliina Järvinen, Anna Kupila, Laura Häkkänen, Mari-Erika Leinonen, Anna Virtanen, Sara Riekki
Liittee
Kaustisen maankäytön kehityskuva:”Kaustinen — aina valmiina”: kuntasuunnittelun kurssi ja erikoiskurssi 2014
Sisällys
Helka-Liisa Hentilä: Johdanto
Mikko Autio: Vuorovaikutteisen suunnitteluprosessin kuvaus
Noora Lahdenperä: Kaustisen taajaman kehitysvaiheet
Maisa Nurminen & Tuija Patana: Luonnon, perinteiden ja palveluiden Kaustinen — Kaustisen kehittämiskysely
Elina Jaara: Yrittäjien Kaustinen
Minna Pistemaa: Kaustisen kaavoitus ja kulttuuriympäristöt
Vilmar Vuoristo: Tulevaisuuden suuret muutokset ja pienten maaseututaajamien tulevaisuuden sopeutumisstrategiat
Markus Aittola: Maaseututaajamien ja kirkonkylien keskustat muutoksessa
Samuli Rekilä: Alueellisen profiloinnin mahdollisuudet pienessä maaseutukunnassa
Salla-Maarit Saariniemi: Innovatiiviset kehittämishankkeet pienissä maaseututaajamissa ja kirkonkylissä
Milja Tuomivaara: Seudulliset strategiat ja maakuntatason suunnittelu
Eevamaria Juuti: Ympäristön vaikutus terveyteen — Maaseututaajama terveyden ja hyvinvoinnin edistäjänä
Liite: Strategiateksti ja suunnitelmaplanssi