11 research outputs found
Struktur og sammenheng i argumenterende elevtekster : makrostrukturer og referentkopling i tiendeklassetekster
SiktemÄlet med denne hovedoppgaven er undersÞke sammenhengen mellom innholdsoppbygning og tekstkvalitet, og Ä identifisere noen trekk ved tekstkvalitet i argumenterende tekster skrevet av ungdomsskoleelever etter endt grunnskole. Modellen er basert pÄ analyse av tekstens makrostruktur og tekstens referentkopling (koplingstyper og leddfamilier). En del av undersÞkelsen er ogsÄ knyttet til en vurdering av denne modellen.
Oppgaven er skrevet innenfor prosjektet "Kvalitetssikring av lÊringsutbyttet i norsk skriftlig"(KAL). Tekstutvalget bestÄr av Ätte elevtekster, fire sterke og fire svake, som alle er valgt ut fra KAL-prosjektets tekstkorpus. Elevtekstene er besvarelser i forbindelse med grunnskolens avsluttende eksamen i norsk skriftlig eksamensÄrene 2000 og 2001.
Analysen av tekstens makrostruktur og tekstens referentkopling viser at det er en sammenheng mellom innholdsoppbygning og tekstkvalitet. Selv om alle elevene greier Ä etablere et tema som de stort sett holder fast pÄ gjennom hele teksten, er de sterke skriverne likevel i mye stÞrre grad enn de svake i stand til Ä videreutvikle tekstens tema.
Analysen avdekker ogsÄ at elevene har problemer med Ä etablere en stabil mottakerstÞrrelse i teksten. Dette trekket er pÄfallende ogsÄ i de sterke tekstene, men det ser ikke ut til Ä vÊre avgjÞrende for kvalitetsvurderingen.
Analysemodellen er egnet til Ä si noe om tekstkvalitet knyttet til individuelle tekster. Den identifiserer en teksts tema, sier noe om utviklingen av tema og beskriver forholdet mellom innholdsstÞrrelsene som teksten er strukturert omkring. Modellen er ikke egnet til Ä avdekke innholdsmoment som repeteres i teksten uten at de blir utdypet eller vinklet. Likevel avdekker modellen sÄ mange trekk ved innholdsoppbygningen i en tekst at den bÞr kunne utvikles videre til bruk i skriveopplÊringen
Skriftlig argumentasjon i fagspesifikke skrivekontekster pÄ ungdomstrinnet
Avhandlingen plasserer seg innenfor skriveforskning og skrivedidaktikk, og dreier seg om arbeid med argumenterende skriving i samfunnsfag og faget religion, livssyn og etikk (RLE) pÄ grunnskolens ungdomstrinn. Den overordnede problemstillingen er: Hvilken betydning har lÊrerens eksplisitte formstÞtte gjennom skriveprosessen for elevenes framstilling av faginnholdet i en sammenhengende tekst? Denne problemstillingen undersÞkes gjennom tre delstudier, som hver omhandler en spesifikk skrivesituasjon. Alle delstudiene baserer seg pÄ analyse av elevtekster, mens observasjon av skriveprosessen ogsÄ inngÄr som data i de to siste.
I den fÞrste delstudien diskuteres utfordringer med skriving innenfor en samfunnsfaglig kontekst blant annet knyttet til eksplisitt undervisning i sjanger i forbindelse med strukturering av skriftlig argumentasjon. Den andre delstudien undersÞker gjennom en intervensjon hvorvidt skriveramme som verktÞy kan gi elevene stÞtte i mÞte med denne typen utfordringer innenfor en historiefaglig kontekst, og i den tredje delstudien undersÞkes modelltekster som verktÞy i arbeidet med argumenterende skriving innenfor RLE-faget. Denne siste studien er ogsÄ designet som en kvalitativ intervensjon, og ser dessuten resultatene av intervensjonen i sammenheng med elevenes argumenterende tekster i en kontrollklasse.
Delstudiene tyder samlet sett pÄ at lÊrerens stÞtte i form av arbeid med tekststrukturelle aspekt fÞrst og fremst har betydning nÄr skriverammer og modelltekster forstÄs som et fagspesifikt verktÞy i lÊrerens tilrettelegging av skrivearbeidet framfor et mÞnster for elevenes tekstprodukt. Jeg argumenterer for lÊrerens sentrale rolle i Ä inkorporere slike verktÞy i en steg-for-steg-prosess der elevene arbeider parallelt med utvikling av fagkunnskap og tekstkunnskap.
Arbeidet er utfĂžrt ved Institutt for lĂŠrerutdanning og skoleforskning, Det utdanningsvitenskapelige fakultet ved Universitetet i Oslo, og ved HĂžgskolen i Oslo og Akershus
Skriveramme som stĂžtte i arbeidet med fagskriving? Studie av 8. klasse elevers tekstskaping i samfunnsfag
Bruk av formmĂžnster blir jevnlig diskutert som stĂžtte i skriveopplĂŠringen. Hensikten med denne studien er Ă„ undersĂžke sammenhengen mellom lĂŠrerens undervisning der bruk av skriveramme inngĂ„r, og elevtekster i et skriveprosjekt i en 8. klasse i samfunnsfag. Skriveprosessen er studert og beskrevet gjennom observasjonsnotater og video-opptak, og elevenes tekster er samlet inn som sluttprodukt og tolket i lys av prosesssen rundt skriverammen. Med utgangspunkt i mĂ„ten skriverammen er realisert i elevenes tekster, kan tekstene sorteres i fire kategorier: 1) Rammen er integrert, 2) Rammen er uthevet, 3) Rammen overskrides og 4) Ingen ramme. Gjennom Ă„ sammenligne tekster der rammen ikke synes Ă„ ha hatt betydning for tekstskapingen, kategori 4, med de andre kategoriene, diskuteres rammens stĂžtte bĂ„de ut fra skrivepedagogisk og historiefaglig perspektiv. UndersĂžkelsen av tekstene i de tre fĂžrste kategoriene tyder pĂ„ skriverammen har fungert som stĂžtte, ikke bare i forbindelse med tekstoppbygging, men ogsĂ„ som en katalysator for innholdsgenerering og faglig forstĂ„else. Bruk av rigide rammer i skriveopplĂŠringen er kritisert for Ă„ fremme en instrumentell og sjangerformalistisk skrivepedagogikk kjennetegnet av reproduksjon og imitasjon av tekstmĂžnstre. Dette ser her ut til Ă„ motvirkes av lĂŠrerens innramming av skriverammen i en skriveprosess som er kjennetegnet av sterk lĂŠrerstyring, steg-for-steg-metodikk og gjennomgĂ„ende dialog mellom lĂŠrer og elever.NĂžkkelord: fagspesifikk literacy, literacydidaktikk, skriving i samfunnsfag, skriverammeAbstractTeaching form and the use of models are frequently discussed as a means of supporting school writing instruction. This study investigates the relation between teaching which incorporates the use of writing frames and student texts produced in a writing project conducted in a 8th grade Social Studies classes in a Norwegian lower secondary school. The writing process is examined and described based on observation notes and video observations. The studentsâ final text products are collected and analyzed in light of the process surrounding the use of the writing frame. The texts are sorted into four categories, according to how the writing frame is utilized: 1) Integrated frame, 2) Emphasized frame, 3) Exceeded frame and 4) No frame. By comparing the texts from category 4, where the writing frame seems to have no significance for the text form, with the other categories, the writing frame as scaffolding is discussed both from the perspectives of teaching writing and teaching subject content. The examination of the texts in categories 1-3 indicates that the writing frame has functioned as scaffolding, not only connected to text structure, but also as a catalyst for the understanding and production of the subject matter. The use of rigid frames in writing instruction has been criticized for promoting an instrumental and formalistic writing pedagogy, characterized by reproduction and imitation. In this case, these effects seem to be counteracted by incorporating the writing frame in a writing process where the teacher strongly but gradually guides the students in a continuously dialogical manner.Key words: disciplinary literacy, literacy didactics, writing in Social Studies, writing fram
«I donât know what to write about!» - Teachersâ scaffolding in the start-up of writing situations
Muntlig veiledning i skriving kan vÊre krevende for lÊrere siden skrivesituasjoner er komplekse, og lÊreren har liten mulighet til Ä reflektere rundt og omformulere det som blir sagt. Denne studien undersÞker to lÊreres veiledning i oppstarten av skrivesituasjoner pÄ barnetrinnet. Elevene pÄ 3. trinn skriver fortellinger og har fÄtt relativt frie oppgaver. Det viser seg at det er utfordrende for noen elever Ä bruke fantasien for Ä generere idéer, de vet ikke hva de skal skrive om. Studien undersÞker de to lÊrernes veiledning i disse situasjonene. Den bygger pÄ teori om stillasbygging og diskuterer pÄ hvilken mÄte lÊrernes veiledning kan forstÄs som en del av en stillasbyggingsprosess. Artikkelen bygger pÄ videoobservasjon av de to lÊrernes undervisning, og utdrag fra oppstartssituasjoner blir analysert med utgangspunkt i fem ulike stillasbyggingsstrategier: tilbakemelding, hint, instruksjoner/forklaringer, modellering og spÞrsmÄl. Resultatene viser at lÊrerne bruker ulike stillasbyggingsteknikker og i ulik grad. De stiller mange spÞrsmÄl for at elevene skal fÄ idéer, og spÞrsmÄlene har svÊrt ulike funksjoner. Den ene lÊreren stiller spÞrsmÄl for Ä redusere elevenes valgmuligheter, mens den andre lÊreren modellerer mange idéer for Ä vise elevene at det finnes flere muligheter. Artikkelen bidrar med kunnskap om hvordan lÊrere veileder elever i skriving fÞr det finnes tekst Ä veilede pÄ. En studie som denne kan gi Þkt bevissthet rundt det komplekse i skriveveiledning. LÊreren mÄ ha klart for seg enkeltelevenes behov eller utfordringer. Hun trenger ogsÄ fagdidaktisk kunnskap som mÄ sitte i ryggmargen, fordi det er liten tid til Ä tenke seg om.
NĂžkkelord: skriveopplĂŠring, skriveveiledning, stillasbygging, stillasbyggingsstrategier, barnetrinnet
«I donât know what to write about!» - Teachersâ scaffolding in the start-up of writing situations
AbstractOral guidance in writing may be demanding for teachers since writing situations are complex, and the teacher has little opportunity to reflect on and rephrase what is being said. This study examines two teachersâ scaffolding in the start-up of writing situations at the primary level. The pupils in 3rd grade are writing stories based on relatively free tasks. It turns out that it is challenging for some pupils to use their imagination to generate ideas, they do not know what to write about. The study examines two teachersâ scaffolding in these situations. The backdrop is scaffolding theory, and the discussion revolves around how teachersâ help can be understood as part of a scaffolding process. The article builds on video observations of the two teachersâ teaching, and excerpts from start-up situations are analyzed based on five different scaffolding strategies: feedback, hints, instructions/explanations, modeling and questioning. The results indicate the use of different scaffolding strategies to varying degrees. The teachers ask many questions which have different functions. One of the teachers asks questions to reduce the pupilsâ options, while the other teacher models many ideas to show pupils that there are many opportunities. The article contributes with knowledge about teachersâ writing instruction before a text is written. This study might give increased awareness about the complexity of scaffolding in writing. The teacher has to know the individual pupilâs needs and challenges. She also needs pedagogical content knowledge, as there is little time to think and reflect in these situations.
Keywords: writing, writing instruction, scaffolding, scaffolding strategies, primary schoo
«Jeg vet ikke hva jeg skal skrive om!» - LÊreres stillasbygging i oppstarten av skrivesituasjoner pÄ barnetrinnet
Muntlig veiledning i skriving kan vÊre krevende for lÊrere siden skrivesituasjoner er komplekse, og lÊreren har liten mulighet til Ä reflektere rundt og omformulere det som blir sagt. Denne studien undersÞker to lÊreres veiledning i oppstarten av skrivesituasjoner pÄ barnetrinnet. Elevene pÄ 3. trinn skriver fortellinger og har fÄtt relativt frie oppgaver. Det viser seg at det er utfordrende for noen elever Ä bruke fantasien for Ä generere idéer, de vet ikke hva de skal skrive om. Studien undersÞker de to lÊrernes veiledning i disse situasjonene. Den bygger pÄ teori om stillasbygging og diskuterer pÄ hvilken mÄte lÊrernes veiledning kan forstÄs som en del av en stillasbyggingsprosess. Artikkelen bygger pÄ videoobservasjon av de to lÊrernes undervisning, og utdrag fra oppstartssituasjoner blir analysert med utgangspunkt i fem ulike stillasbyggingsstrategier: tilbakemelding, hint, instruksjoner/forklaringer, modellering og spÞrsmÄl. Resultatene viser at lÊrerne bruker ulike stillasbyggingsteknikker og i ulik grad. De stiller mange spÞrsmÄl for at elevene skal fÄ idéer, og spÞrsmÄlene har svÊrt ulike funksjoner. Den ene lÊreren stiller spÞrsmÄl for Ä redusere elevenes valgmuligheter, mens den andre lÊreren modellerer mange idéer for Ä vise elevene at det finnes flere muligheter. Artikkelen bidrar med kunnskap om hvordan lÊrere veileder elever i skriving fÞr det finnes tekst Ä veilede pÄ. En studie som denne kan gi Þkt bevissthet rundt det komplekse i skriveveiledning. LÊreren mÄ ha klart for seg enkeltelevenes behov eller utfordringer. Hun trenger ogsÄ fagdidaktisk kunnskap som mÄ sitte i ryggmargen, fordi det er liten tid til Ä tenke seg om
Jeg vet ikke hva jeg skal skrive om: LÊreres stillasbygging i oppstarten av skrivesituasjoner pÄ barnetrinnet
Muntlig veiledning i skriving kan vÊre krevende for lÊrere siden skrivesituasjoner er komplekse, og lÊreren har liten mulighet til Ä reflektere rundt og omformulere det som blir sagt. Denne studien undersÞker to lÊreres veiledning i oppstarten av skrivesituasjoner pÄ barnetrinnet. Elevene pÄ 3. trinn skriver fortellinger og har fÄtt relativt frie oppgaver. Det viser seg at det er utfordrende for noen elever Ä bruke fantasien for Ä generere idéer, de vet ikke hva de skal skrive om. Studien undersÞker de to lÊrernes veiledning i disse situasjonene. Den bygger pÄ teori om stillasbygging og diskuterer pÄ hvilken mÄte lÊrernes veiledning kan forstÄs som en del av en stillasbyggingsprosess. Artikkelen bygger pÄ videoobservasjon av de to lÊrernes undervisning, og utdrag fra oppstartssituasjoner blir analysert med utgangspunkt i fem ulike stillasbyggingsstrategier: tilbakemelding, hint, instruksjoner/forklaringer, modellering og spÞrsmÄl. Resultatene viser at lÊrerne bruker ulike stillasbyggingsteknikker og i ulik grad. De stiller mange spÞrsmÄl for at elevene skal fÄ idéer, og spÞrsmÄlene har svÊrt ulike funksjoner. Den ene lÊreren stiller spÞrsmÄl for Ä redusere elevenes valgmuligheter, mens den andre lÊreren modellerer mange idéer for Ä vise elevene at det finnes flere muligheter. Artikkelen bidrar med kunnskap om hvordan lÊrere veileder elever i skriving fÞr det finnes tekst Ä veilede pÄ. En studie som denne kan gi Þkt bevissthet rundt det komplekse i skriveveiledning. LÊreren mÄ ha klart for seg enkeltelevenes behov eller utfordringer. Hun trenger ogsÄ fagdidaktisk kunnskap som mÄ sitte i ryggmargen, fordi det er liten tid til Ä tenke seg om
Hvordan skriver barnetrinnselever om og fra hjemmeskolen sin?
VÄren 2020 hadde norske elever hjemmeskole som et resultat av covid-19-pandemien. Denne artikkelen bygger pÄ 203 tekster om hjemmeskolen skrevet av elever pÄ barnetrinnet i denne perioden. I artikkelen undersÞker vi hva og hvordan elevene skriver om hjemmeskolen, kategorisert med utgangspunkt i Normprosjektets skrivehandlingskategorier. Resultatene viser for det fÞrste at de fleste elevene velger reflekterende eller beskrivende skrivehandlinger. Refleksjonene hos de yngre elevene gÄr ofte over i egenvurdering. For det andre ser vi hos de eldre elevene flere skrivehandlinger benyttet, som overbevisende og forestillende skrivehandlinger. Disse elevene bruker videre flere ulike ressurser som modaliteter, tekststruktur og skriveredskaper enn de yngste elevene i studien. I drÞftingen av resultatene knytter vi det fÞrste til en skolsk tekstkultur som innebÊrer refleksjon over og vurdering av egen innsats og faglige utvikling, i motsetning til en narrativ struktur som ellers ofte brukes av yngre elever. Det andre kopler vi til at Þkt literacy hos eldre elever gir flere innganger til Ä formidle sin hjemmeskoleopplevelse, der overbevisende skrivehandliger kan gi et sterkere fÞlelsesuttrykk og forestillende skrivehandlinger kan forstÞrre forskjellene elevene opplever mellom fysisk og digital hjemmeskole
Kritisk skriving pÄ barnetrinnet
In recent decades, several empirical studies have focused on critical literacy in an educational context. Most of these studies derived their contexts from lower and upper secondary schools and investigated critical literacy as reading, reflection and thinking. In this study, we explore how critical writing may be realized in primary school with the following research question: How are primary school students given the opportunity to develop critical literacy in two writing situations in science classes?
Our material is derived from the Norwegian research project Developing national standards for the assessment of writing â a tool for teaching and learning («NormÂprosjektet», 2012â2016). It consists of two writing tasks about waste sorting and recycling that were responded to in 24 argumentative studentsâ texts from science classes at two different schools. Field observations are combined with an analytical tool for text analysis using the concepts of topos, domain and discourse to examine how the students engage in three different discourses: the everyday discourse, the science disÂcourse, and the climate discourse.
The results show that the students relate to both the everyday discourse and the science discourse, while the climate discourse may play a part and is sometimes exÂplicitly expressed in the student texts. The climate discourse is realized in the texts in slightly different ways at the two schools.
We use three perspectives related to critical literacy, subject, discourse conflicts, and positioning, to discuss how writing tasks may provide opportunities for studentsâ empowerment and development of critical literacy.De siste tiĂ„rene har flere empiriske studier undersĂžkt kritisk literacy i en didaktisk kontekst. De fleste av disse studiene er gjort i ungdomsskolen og den videregĂ„ende skolen der kritisk literacy er undersĂžkt som lesing, refleksjon og tenkning. I denne studien undersĂžker vi hva det innebĂŠrer Ă„ skrive kritisk pĂ„ barnetrinnet ut fra fĂžlgende spĂžrsmĂ„l: Hvordan gis elevene mulighet til Ă„ utvikle kritisk literacy i to skrivesituasjoner i naturfag pĂ„ barnetrinnet?
Materialet er hentet fra Normprosjektet (2012â2016) og omfatter to skriveoppgaver og 24 argumenterende elevtekster fra to ulike skoler. Oppgavene ble formulert ulikt ved de to skolene, men de handlet om sĂžppelsortering begge steder. Studien bygger pĂ„ observasjon av skrivekontekstene kombinert med et analyseverktĂžy basert pĂ„ en operasjonalisering av sammenhengen mellom topikk, domene og diskurs i elevtekstene. Hensikten er Ă„ undersĂžke hvordan elevene skriver seg inn i tre ulike diskurser, hverÂdagsdiskursen, naturfagsdiskursen og klimadiskursen.
Resultatene viser at elevene forholder seg til de to fÞrste, og at klimadiskursen spiller med og noen ganger blir eksplisitt uttrykt i elevtekstene, men denne diskursen realiseres pÄ litt ulike mÄter ved de to skolene.
I diskusjonen tar vi utgangspunkt i tre perspektiv som knyttes til kritisk literacy: tema, diskurskonflikter og posisjonering og drĂžfter hvordan skriveoppgavene gir elevene mulighet til myndiggjĂžring som uttrykk for utvikling av kritisk literacy
Subtherapeutic concentrations of infliximab and adalimumab are associated with increased disease activity in Crohnâs disease
Background: Low anti-tumor necrosis factor α (TNFα) serum concentrations may result in lack of treatment response in patients with inflammatory bowel disease. We determined the anti-TNFα drug concentrations in patients with inflammatory bowel disease and investigated whether or not subtherapeutic drug concentrations were associated with increased levels of disease activity. Methods: In a single-center cross-sectional study, we included patients with ulcerative colitis or Crohnâs disease who were receiving infliximab or adalimumab maintenance therapy. Demographic data, disease activity symptom scores (Partial Mayo Score, Harvey Bradshaw Index), inflammatory markers [C-reactive protein (CRP), fecal calprotectin], antidrug antibodies and serum drug concentrations were recorded. Therapeutic drug concentrations were defined as 3â8 mg/liter for infliximab and 5â12 mg/liter for adalimumab. Results: Of 210 patients included, 137 (65.2%) had Crohnâs disease. In the adalimumab group, subtherapeutic drug concentrations were measured in 16.7% of patients with ulcerative colitis and in 27.7% of patients with Crohnâs disease. In the infliximab group, subtherapeutic drug concentrations were found in 23% (ulcerative colitis) and 30.3% (Crohnâs disease) of patients. In Crohnâs disease, subtherapeutic adalimumab concentrations were associated with higher fecal calprotectin and CRP concentrations compared with therapeutic concentrations. Subtherapeutic infliximab concentrations in patients with Crohnâs disease were also associated with higher CRP concentrations compared with therapeutic concentrations. Conclusions: The prevalence of subtherapeutic drug levels ranged from 17% to 30%. In patients with Crohnâs disease, subtherapeutic serum drug concentrations were associated with significantly higher disease activity with both anti-TNFα agents. These findings were not observed in patients with ulcerative colitis. Clinicaltrials.gov identifier [NCT02134054