20 research outputs found
Criteris per a la selecci贸 del material fon猫tic en intervenci贸 logop猫dica en trastorns de la veu
Criteris per a la selecci贸 del material fon猫tic en intervenci贸 logop猫dica en trastorns de la veu
L'educaci贸 i la reeducaci贸 de la veu tenen un llarg recorregut professional.
A partir dels coneixements i de les t猫cniques provinents del m贸n del
cant i de la medicina, s'ha anat constituint un corpus de practiques professionals
d'efectivitat contrastada en l'exercici quotidi脿. Componen
una part d'aquest corpus les vocalitzacions que el pacient practica en les
sessions terap猫utiques. Aquest article pret茅n explicar les bases fisiol貌giques
per escollir quin material fon猫tic s'empra en aquests exercicis
Avaluaci贸 dels efectes d'un tractament logop猫dic en la qualitat de veu d'adults amb sordesa
La veu de les persones amb p猫rdues auditives severes o profundes presenta
diverses caracter铆stiques ac煤stiques que s贸n reconegudes pels oients
i que, sovint, se鈥檒s assignen valoracions negatives.En aquest treball
s鈥檈xposen els resultats d鈥檜na experi猫ncia d鈥檈ntrenament vocal amb un
grup de deu adults amb p猫rdues auditives severes i pregones, portadores
de diferents tipus de pr貌tesi. L鈥檈ntrenament es va duu a terme durant
un any amb una mitjana de 14 sessions individuals. Es va realitzar
un registre de la veu en format digital previ i posterior dels participants
que ha estat analitzada des de tres perspectives distintes: ac煤stica, perceptiva
i narrativa. Des del punt de vista ac煤stic, les mostres han estat
analitzades amb el programa MDVP de Kay Elemetrics. S鈥檋an utilitzat
els par脿metres jitter (estabilitat de freq眉猫ncia), shimmer (estabilitat
d鈥檌ntensitat) i NHR (relaci贸 soroll vs. harm貌nics). En segon lloc, les
mostres s鈥檋an sotm猫s a la valoraci贸 de dos jurats d鈥檈scolta, un de
logopedes experts en veu i un altre de no experts, format per estudiants
universitaris no entrenats. Finalment, s鈥檋an analitzat els discursos dels
participants sobre les caracter铆stiques de la seva veu.El conjunt de resultats
no 茅s totalment coincident entre les distintes perspectives d鈥檃n脿lisi.
Totes tres coincideixen a reflectir la millora vocal en sis dels participants,
per貌 discrepen en els altres quatre.L鈥檈xperi猫ncia obre les portes a
noves investigacions sobre l鈥檈fectivitat dels tractaments de millora de la
veu en les persones sordes
Handicap vocal : mesura i relaci贸 amb el neuroticisme
La valoraci贸 del handicap vocal 茅s un element important en l鈥檃valuaci贸 de la disfonia. Molts factors poden estar presents en la aparici贸 de la disfonia i un d鈥檈lls poden ser els trets de la personalitat. El present estudi pret茅n valorar el grau de validesa del Voice Handicap Index-10 en la detecci贸 d鈥檃lteracions de la veu i determinar-ne una puntuaci贸 de tall, constatar la influ猫ncia dels trets de personalitat neuroticisme i extraversi贸 en la patologia vocal funcional i con猫ixer com afecten aquests trets de personalitat en les diferents subescales del VHI-10. S鈥檋an administrat el q眉estionari EPQ-RS d鈥橢ysenck i el VHI-10 a una mostra de 115 persones amb alteracions de la veu i 74 persones sanes. Els resultats obtinguts ens permeten concloure que el VHI-10 茅s un instrument fiable, v脿lid i consistent de la percepci贸 de l鈥檋andicap vocal. Podem afirmar tamb茅 que el tret definit per Eysenck com neuroticisme est脿 m茅s present en les persones amb alteraci贸 vocal i que s鈥檕bserva en aquest grup una major tend猫ncia cap a la introversi贸. Finalment, podem afirmar que aquests trets de personalitat no influeixen de manera diversa en les tres subescales que els seus creadors van definir
Avaluaci贸 dels efectes d'un tractament logop猫dic en la qualitat de veu d'adults amb sordesa
Construcci贸n de una escala perceptiva para la evaluaci贸n de la calidad de la voz cantada
En el marco de la educaci贸n vocal cantada el intercambio verbal entre docente y discente, se presenta como el recurso pedag贸gico m谩s habitual. La selecci贸n de los t茅rminos de este intercambio, basados en la percepci贸n del sonido de la voz, genera confusi贸n por la dificultad de definici贸n y de consenso de los mismos. En este trabajo se pretende consensuar algunos de estos conceptos y construir con ellos una escala de valoraci贸n de la calidad de la voz en el canto l铆rico. Para esto, y despu茅s de varios meses de discusi贸n del grupo interno durante los que se elaboraron varias versiones dela escala, se construy贸 y administr贸 un cuestionario de pertenencia y relevancia a 22 expertos. Finalmente, se organiz贸 y celebr贸 un grupo de discusi贸n formado por siete encuestados m谩s los componentes del grupo interno. La escala queda configurada con la selecci贸n y definici贸n de 12 par谩metros y la construcci贸n de una escala visual perceptiva con adjetivos polares y graduada en diez tramos. La escala presentada se considera un instrumento v谩lido para la valoraci贸n perceptiva de la voz cantada l铆ric
Indicadores fonorrespiratorios de normalidad y patolog铆a en la cl铆nica vocal
Dysphonia is a disorder of the voice qualities. These qualities can be measured and these values may provide relevant information for clinical professionals of voice. This research aims to identify the most valid measures in the study of pathological voice and set cut-off values to identify the population hoarse. We have studied the voice of 141 people with vocal disorders and compared with a control group of 99 subjects. The results show significant differences in several parameters and values can shape cut-off in the maximum frequency (537 Hz - C4 in men and 667 Hz - Mi4 in women) and in the Dysphonia Severity Index (3.70). The diversity and variability observed of the data call to the clinician to integrate the data the objective measures with their qualitative perceptions, subjective assessments of the patient and the information obtained by the laryngeal images.La disfon铆a es una alteraci贸n de las cualidades de la voz. Estas cualidades pueden ser medidas y los valores obtenidos pueden aportar informaci贸n relevante para el profesional cl铆nico de la voz. Esta investigaci贸n pretende identificar las medidas m谩s v谩lidas en el estudio objetivo de la voz patol贸gica y establecer valores que identifiquen a la poblaci贸n disf贸nica. Se ha estudiado la voz de 141 personas con alteraciones vocales y se ha comparado con un grupo control de 99 sujetos. Los resultados obtenidos muestran diferencias significativas en diversos par谩metros y se pueden perfilar valores de corte en la
frecuencia m谩xima (537 Hz.- Do4 en hombres y 667 Hz.- Mi4 en mujeres) as铆 como en el Dysphonia Severity Index (3.70). La diversidad y variabilidad de los datos observados reclaman al cl铆nico la necesidad de integrar los datos obtenidos con las medidas objetivas con sus percepciones cualitativas, las valoraciones subjetivas del propio paciente y las informaciones obtenidas por las im谩genes lar铆ngeas