6 research outputs found
Fuzzy logika az agrár- és környezetkutatásokban
A bemutatott tanulmányok alátámasztják MCBRATNEY Ă©s ODEH (1997), valamint JETTER Ă©s KOK (2014) összegzĂ©sĂ©t, akik a fuzzy modellezĂ©s jelenlegi helyzetĂ©nek rĂ©szletes Ă©rtĂ©kelĂ©se során kifejtettĂ©k, hogy a fuzzy rendszerek Ă©s modellek a jövĹ‘ fontos kutatási eszközei lehetnek. A „lágy” számĂtási mĂłdszerek a talaj- az, agrár- Ă©s a környezettudományok terĂĽletĂ©n egyre nagyobb teret hĂłdĂtanak meg. Nagy elĹ‘nyt jelent a bizonytalan, nem vagy nehezen számszerűsĂthetĹ‘ adatok használatának Ă©s a határvonalak nem Ă©les, kategĂłriánkĂ©nt eltĂ©rĹ‘ kijelölĂ©sĂ©nek lehetĹ‘sĂ©ge. MegfelelĹ‘ matematikai Ă©s interdiszciplináris kutatĂłi hátteret feltĂ©telezve egyszerű, gyors Ă©s olcsĂł mĂłdszer, amely a hagyományos eljárásoknál pontosabb, Ă©s a laikusok által is Ă©rtelmezhetĹ‘ eredmĂ©nyeket szolgáltat.
|
The papers presented support the summaries of MCBRATNEY and ODEH (1997) and JETTER and KOK (2014), who stated during the detailed evaluation of the present state of fuzzy modelling, that fuzzy systems and models may be the important research methods of the future. “Soft” computing methods are gaining ever more ground in the field of soil, agricultural and environmental sciences. The possibility of setting boundaries that are not defined as categories with precisely set, distinctive definitions, and of working with data that are not easily quantifiable and insecure presents a great advantage. Provided a satisfactory mathematical and interdisciplinary research background is available, this is a comparatively simple, fast and cost-effective method, which is more exact than conventional ones, and which supplies results that can also be understood by laymen
KĂĽlönbözĹ‘ kĂ©regkĂ©pzĹ‘ anyagok vizsgálata a szĂ©lerĂłziĂł elleni vĂ©dekezĂ©s szempontjábĂłl mikropenetromĂ©ter segĂtsĂ©gĂ©vel = Testing of Different Soil Surface Crusting Materials for Wind Erosion Control with Micropenetrometer
Az erĂłziĂłs károk mĂ©rtĂ©ke a mezĹ‘gazdaságban (vĂz Ă©s szĂ©lerĂłziĂł) várhatĂłan a klĂmaváltozás hatására a jövĹ‘ben jelentĹ‘sen emelkedni fog. LaboratĂłriumi kĂsĂ©rleteket vĂ©geztĂĽnk laza szerkezetű talajon, mikropenetromĂ©ter segĂtsĂ©gĂ©vel, a vĂ©dekezĂ©sben alkalmazhatĂł felĂĽleti kĂ©regkĂ©pzĹ‘dĂ©st elĹ‘segĂtĹ‘ anyagokkal (vinasz, bentonit, NazSiOs, NaAIOz, Hypercell — termĂ©szetes cellulĂłzrost, papĂripari cellulĂłz mellĂ©ktermĂ©k Ă©s ezen anyagok kĂĽlönbözĹ‘ arányĂş keverĂ©keivel). A kapott eredmĂ©nyekbĹ‘l tĂ©rinformatikai szoftver segĂtsĂ©gĂ©vel felĂĽleti kĂ©reg modelleket kĂ©szĂtettĂĽnk. A vizsgálatok eredmĂ©nyeit eltĂ©rĹ‘ mĂ©rtĂ©kű öntözĂ©s hatásaival Ă©s kezeletlen talajjal vetettĂĽk össze. A vizsgálatok alapján egyĂ©rtelműen megállapĂthatĂł, hogy adott tĂpusĂş talajon az anyagok Ă©s azok keverĂ©keinek hatására jelentĹ‘sen eltĂ©rĹ‘ kemĂ©nysĂ©gű felĂĽleti kĂ©regkĂ©pzĹ‘dĂ©s tapasztalhatĂł. A legnagyobb szilárdságĂş kĂ©regkĂ©pzĹ‘ kezelĂ©sek esetĂ©ben csĂrázási tesztet is vĂ©geztĂĽnk, melynek eredmĂ©nyei alapján kijelenthetĹ‘, hogy a kĂ©pzĹ‘dött felĂĽleti kĂ©rgek kemĂ©nysĂ©ge Ă©s összetĂ©tele a csĂraszámot befolyásolhatja
EltĂ©rĹ‘ szĂłjatermesztĂ©si technolĂłgiák összehasonlĂtĂł elemzĂ©se az igen korai Ă©rĂ©scsoportban = Comparative Analysis of Different Soy Production Technologies in the Very Early Maturity Group
SokfĂ©le termesztĂ©stechnolĂłgiai leĂrás lĂ©tezik ma Magyarországon, mely segĂti a szĂłjatermesztĂ©st, de nem kerĂĽl elĂ©g hangsĂşly a termĹ‘hely fontosságára. Sokszor olvasni, hogy ahol sikeresen termeszthetĹ‘ a kukorica, ott beilleszthetĹ‘ a szĂłja is a vetĂ©sforgĂłba, de azt már kevesen tudják, hogy nem mindegy milyen körĂĽlmĂ©nyek közĂ© melyik fajta illik. CikkĂĽnk a Magyar SzĂłja Ă©s FehĂ©rjenövĂ©ny EgyesĂĽlet tagjaikĂ©nt mutatja be a három helyszĂn termesztĂ©s technolĂłgiáját Ă©s eredmĂ©nyeit az igen korai Ă©rĂ©scsoportbĂłl, ahol a cĂ©l a minĂ©l magasabb hozam Ă©s az azzal párosulĂł fehĂ©rje tartalom elĂ©rĂ©se volt. A kĂsĂ©rleti helyszĂnek az alábbiak voltak: DĂ©l-Alföldi rĂ©giĂł, KözĂ©p-DunántĂşli rĂ©giĂł, Észak- Alföldi rĂ©giĂł. A kĂsĂ©rlet fĂ©lĂĽzemi körĂĽlmĂ©nyek között kerĂĽlt beállĂtásra, mely közelebb áll az ĂĽzemi termelĂ©shez, ezĂ©rt jobban láthatĂłk az azokbĂłl eredĹ‘ eltĂ©rĂ©sek — mind termĂ©sátlagban, mind fehĂ©rje- Ă©s olajtartalomban
NĂ©hány Duna-Tisza közi talaj szĂ©lerĂłziĂł hatására bekövetkezĹ‘ tápelem vesztesĂ©ge szĂ©lcsatorna kĂsĂ©rletek alapján
NĂ©hány Duna–Tisza közi talaj szĂ©lerĂłziĂł hatására bekövetkezĹ‘ tápelem vesztesĂ©ge szĂ©lcsatorna kĂsĂ©rletek alapján | Nutrient losses caused by wind erosion on sandy soils in the Danube-Tisza Interfluve, based on wind tunnel experiments
A Duna-Tisza köze homoktalajai a szĂ©lerĂłziĂł által erĹ‘sen veszĂ©lyeztetettek, a szĂ©lerĂłziĂł során a talaj összetevĹ‘inek áthelyezĹ‘dĂ©sĂ©vel egyĂĽtt a tápanyagok is jelentĹ‘sen koncentrálĂłdhatnak. Munkánk során arra kerestĂĽk a választ, hogy mezĹ‘gazdasági terĂĽleteken a szĂ©lerĂłziĂł mennyiben változtatja meg a talaj felsĹ‘ 0–10 cm- es rĂ©tegĂ©nek mezĹ‘gazdasági, környezetvĂ©delmi szempontbĂłl fontos összetevĹ‘it, Ăşgymint: összes sĂł %, CaCO3-, NO3-NO2-N-, P2O5-, K2O-, Na-tartalom.A kritikus indĂtĂłsebessĂ©g Ă©s a kötöttsĂ©g között összefĂĽggĂ©st tapasztaltunk, hiszen az Arany-fĂ©le kötöttsĂ©gi szám rálátást ad a talaj mechanikai összetĂ©telĂ©re is. Az Arany-fĂ©le kötöttsĂ©gi szám a fontos vĂzgazdálkodási tulajdonságok mellett a szĂ©lerĂłziĂł Ă©rzĂ©kenysĂ©ggel is összefĂĽggĂ©sbe hozhatĂł (1. táblázat). A nagy agyagfrakciĂł tartalom csak abban az esetben nyĂşjt a szĂ©lerĂłziĂł ellen megfelelĹ‘ vĂ©delmet, ha az adott talaj mechanikai összetĂ©telĂ©ben az iszapfrakciĂł is megfelelĹ‘ arányban megtalálhatĂł.Ă–sszessĂ©gĂ©ben elmondhatĂł, hogy kis iszap- Ă©s agyagtartalmuknak, a kis humusztartalomnak, valamint az ebbĹ‘l adĂłdĂł gyenge nedvessĂ©gmegkötĹ‘ Ă©s növĂ©nyzeteltartĂł kĂ©pessĂ©gĂĽknek köszönhetĹ‘en, a vizsgált talajok szĂ©lerĂłziĂł által rendkĂvĂĽl veszĂ©lyeztetettek. A vizsgált mintákkal egyezĹ‘ fizikai fĂ©lesĂ©gű talajokon egy viharos erejű szĂ©l öt perc alatt a feltalaj 3—5 cm vastag rĂ©tegĂ©t mozdĂthatja el.A hordalĂ©k sĂłkoncentráciĂłja minden esetben nagyobb volt, mint a kontrollmintákĂ©. ErĹ‘teljes NO3-NO2-N felhalmozĂłdást figyeltĂĽnk meg a szĂ©l által elhordott talajfrakciĂłkban. A hordalĂ©k NO3-NO2-N-tartalma a talaj eredeti NO3-NO2-N tartalmának kĂ©tszeresĂ©t is tĂşllĂ©pheti. A hordalĂ©kban a nitrit-nitrát-nitrogĂ©nhez hasonlĂłan a foszfor-, a kálium- Ă©s a nátriumtartalom feldĂşsulását tapasztaltuk. Az elemtartalom másfĂ©l-, kĂ©tszeresĂ©re nĹ‘het az eredeti talajmintákĂ©hoz kĂ©pest. Kis szĂ©lsebessĂ©gnĂ©l a nagyobb agyag- Ă©s iszaptartalmĂş talajokon a tápelemvesztesĂ©g kicsi, de nagy szĂ©lsebessĂ©gnĂ©l Ă©ppen ezen talajoknál nagyon jelentĹ‘s lehet.
|
The sandy soils in the Danube-Tisza Interfluve are greatly endangered by wind erosion, in the course of which the displacement of soil components may lead to a considerable enrichment of the nutrient content. The present study aimed to determine the extent to which wind erosion caused alterations in the soil components important for agriculture and environment protection (total salt %, CaCO3, NO3-NO2-N, P2O5, K2O and Na content) in the upper 0–10 cm soil layer.A correlation was detected between the critical threshold velocity and soil plasticity, as the upper limit of plasticity according to Arany also provides an insight into the mechanical composition of the soil. This index is correlated not only with major water management properties, but also with susceptibility to wind erosion (Table 1). A high clay fraction content only provides adequate protection against wind erosion if the silt fraction also makes up a satisfactory proportion of the mechanical composition of the given soil.In summary it can be stated that, due to their low silt and clay contents, low organic matter content and consequent poor water-holding and plant-sustaining capacity, the soils examined are extremely susceptible to wind erosion. On soils with texture similar to that of the samples in the experiment, a strong wind is capable of removing a 3–5 cm layer of topsoil within five minutes.In all cases the salt concentration of the sediment was higher than that of the control samples. Intensive NO3-NO2-N accumulation was observed in the wind-blown soil fractions. The NO3-NO2-N content of the sediment may be more than double the original content in the soil. The enrichment of the phosphorus, potassium and sodium contents was also observed in the sediment. The quantity of these elements may be 1.5–2 times that of the original soil samples. At low wind speed, the nutrient loss may be low on soils with relatively high clay and silt contents, but in the case of strong winds the losses may be very significant on these soils