3 research outputs found
ElsĹ‘ elköltözĂ©s a szĂĽlĹ‘i házbĂłl Magyarországon. A szĂĽlĹ‘i ház elhagyásának idĹ‘zĂtĂ©se, párkapcsolati környezete Ă©s családi háttĂ©r szerinti kĂĽlönbsĂ©gei = Leaving the Parental Home in Hungary. Timing, Partnership Context and Differences by Family Background
A szĂĽlĹ‘i házbĂłl valĂł elköltözĂ©s, az önállĂł háztartás kialakĂtása fontos lĂ©pĂ©s a felnĹ‘tt szerepek átvĂ©telĂ©ben. A dolgozat cĂ©lja annak megismerĂ©se, hogy a magyarországi fiatal felnĹ‘ttek az elmĂşlt Ă©vtizedekben mikor Ă©s kivel hagyták el a szĂĽlĹ‘i házat, valamint a kibocsátĂł család összetĂ©tele Ă©s erĹ‘forrásai mentĂ©n milyen kĂĽlönbsĂ©gek figyelhetĹ‘k meg az elköltözĂ©si magatartásukban. KĂĽlön vizsgáljuk a nĹ‘ket Ă©s a fĂ©rfiakat, megkĂĽlönböztetve egymástĂłl azokat, akik egy párkapcsolat keretĂ©ben hagyták el a szĂĽlĹ‘i házat Ă©s akik nem. Kiemelt figyelmet szentelĂĽnk az idĹ‘beli változásoknak.
A felnĹ‘ttĂ© válással Ă©s a szĂĽlĹ‘i házbĂłl valĂł elköltözĂ©ssel kapcsolatos elmĂ©leti megközelĂtĂ©sek nĂ©gy csoportját hĂvjuk segĂtsĂ©gĂĽl: az Ă©letĂştkutatást, a makrostrukturális megközelĂtĂ©seket, a második demográfiai átmenet elmĂ©letĂ©t, továbbá a társadalmi tĹ‘ke Ă©s a szĂĽlĹ‘i erĹ‘források átadásával kapcsolatos elmĂ©leti megfontolásokat.
Az elemzĂ©sek során az ÉletĂĽnk fordulĂłpontjai társadalmi-demográfiai követĂ©ses panelvizsgálat harmadik hullámának adatait használjuk, amelyet a KSH NĂ©pessĂ©gtudományi KutatĂłintĂ©zete vĂ©gzett 2008 vĂ©gĂ©n Ă©s 2009 elejĂ©n. A vizsgálat retrospektĂv adatokat tartalmaz számos Ă©letesemĂ©ny idĹ‘pontjárĂłl (havi bontásban), Ă©s a három hullám segĂtsĂ©gĂ©vel teljes gyermekvállalási, partnerkapcsolati, munkaerĹ‘piaci Ă©s iskolatörtĂ©net állĂthatĂł össze minden válaszadĂłrĂłl. A leĂrĂł elemzĂ©sek az 1930 Ă©s 1988 között szĂĽletettek Ă©letĂştját (n = 9607), a regressziĂłelemzĂ©sek az 1944 Ă©s 1988 között szĂĽletettek 1979 utáni esemĂ©nyeit vizsgálják (n = 6141). A 16 Ă©s 35 Ă©v közötti Ă©letesemĂ©nyeket vizsgáljuk esemĂ©nytörtĂ©neti elemzĂ©s mĂłdszerĂ©vel
Konzorcium, fő p.: The Timing of Life: Understanding the Consequences of Individualization for The Organisation of the Life Course in Europe = Consortional main: The Timing of Life: Understanding the Consequences of Individualization for The Organisation of the Life Course in Europe
A kutatásunkban, amely egy nemzetközi kutatási egyĂĽttműködĂ©s keretĂ©ben folyt, tisztázni kĂvántuk, hogy beszĂ©lhetĂĽnk-e az Ă©letpálya mentális szakaszolĂłdásárĂłl, Ă©s ha igen, annak fennmaradásában milyen egyĂ©ni-, csoport- Ă©s társadalmi (makro) szintű tĂ©nyezĹ‘k játszanak szerepet. ElemzĂ©seinket az ESS 2006-os hullámára alapoztuk, Ă©s kihasználtuk a többszintű elemzĂ©si mĂłdszertan adta lehetĹ‘sĂ©geket. MegállapĂthattuk, hogy a felnĹ‘ttĂ© válásnak, a közĂ©pkorĂşságnak Ă©s az idĹ‘s kornak EurĂłpában egyĂ©rtelmű mentális standardjai vannak. MĂg a felnĹ‘ttĂ© válás korhatárának megĂtĂ©lĂ©sĂ©ben alig van kĂĽlönbsĂ©g az eurĂłpai országok között, addig a közĂ©pkorĂşságot, illetve az idĹ‘ssĂ© válást tekintve lĂ©nyegesek az eltĂ©rĂ©sek. A felnĹ‘ttĂ© válás Ă©letkorárĂłl alkotott kĂ©p EurĂłpában univerzális, a kulcsesemĂ©nyeket tekintve a skandináv Ă©s kelet-eurĂłpai országok mutatnak sajátos mintázatot. A közĂ©pkorĂşvá válás meghatározĂłdásában mentális tĂ©nyezĹ‘knek (korhatár-elkĂ©pzelĂ©sek, a gyermekvállalás becsĂĽlt utolsĂł Ă©letkora), az idĹ‘skor korhatárának meghĂşzásában pedig a várhatĂł Ă©lettartamnak van meghatározĂł szerepe. Demográfiai tulajdonságok (Ă©letkor, nem, családi állapot, Ă©s családi állás, iskolai vĂ©gzettsĂ©g), Ă©letpálya-tapasztalatok (volt-e munkanĂ©lkĂĽli, volt-e válása) Ă©s tudattartalmak (elĂ©gedettsĂ©g, magányosság Ă©rzete) is befolyásolják, hogy ki hol hĂşzza meg az Ă©letkori határokat. Hogy a nĹ‘k minden korhatárt kĂ©t-három Ă©vvel korábban lĂ©pnek át, az döntĹ‘en a fĂ©rfiak vĂ©lemĂ©nyĂ©n alapul. | The research project, carried out in an international collaboration, concentrated on the organization of the life course, and addressed the question “to what extent is the life course perceived as a structured sequence of life stages, where the age lines between the stages are, and which events mark the transition from one stage to another?” The project utilized the 3rd wave of the European Social Survey and employed advanced multi-level analyses. We found signs of existing “mental life-course maps” in Europe. There are little country-variation in the age becoming adult, however middle-ages and old-ages are set differently in Europe. As long in defining middle ages subjective country-specific features (eg. defining ideal age of retirement) play a crucial role, old age is closely related to county-specific life-expectancy. Group specific demographic characteristics (age, gender, marital status, education), life-course experiences (divorce, unemployment) and subjective evaluations (satisfaction, loneliness) significantly modify perceptions of age boundaries. Mainly male respondents are responsible for the perception, that male pass age dead-lines 2 years later than woman
A párkapcsolatok formaváltozása - átmenetek és/vagy stabilitás = Changing partnership forms - transitions and/or stability
Az elmĂşlt kĂ©t Ă©vtizedben a párkapcsolatok alakulásában Ă©s intĂ©zmĂ©nyesdettsĂ©gĂ©ben mĂ©lyrehatĂł változások következtek be Magyarországon. Az elsĹ‘ párkapcsolatot ma kĂ©sĹ‘bb alakĂtják ki a fiatalok; csökkent a házasság nĂ©pszerűsĂ©ge; általánossá vált, hogy a fiatalok párkapcsolati karrierjĂĽket Ă©lettársi kapcsolatban kezdik (ma az elsĹ‘ párkapcsolatok hetven százalĂ©ka Ă©lettársi kapcsolatkĂ©n jön lĂ©tre); növekedett mind a házasságok, mind pedig az Ă©lettársi kapcsolatok bomlĂ©konysága; Ă©s noha sok Ă©lettársi kapcsolatban Ă©lĹ‘ házasodik össze, nĹ‘tt a tartĂłsan Ă©lettársi kapcsolatban Ă©lĹ‘k aránya is. A második demográfiai átmenet elmĂ©lete szempontjábĂłl fontos, Ă©s szĂ©les körben hivatkozott eredmĂ©nyĂĽnk, hogy az Ă©lettársi kapcsolatok terjedĂ©se Magyarországon egyĂ©rtelműen a rendszerváltozást megelĹ‘zĹ‘en indult el, Ăgy a demográfiai átalakulás nem tekinthetĹ‘ az átmenet következmĂ©nyĂ©nek. A magyarok párkapcsolati magatartása Magyarországon Ă©s ErdĂ©lyben lĂ©nyegesen eltĂ©r: ErdĂ©lyben továbbra is nĂ©pszerű a házasság, alacsony az Ă©lettársi kapcsolatok elterjedtsĂ©ge, Ă©s stabilabbak a párkapcsolatok. A párkapcsolatok pluralizálĂłdásában Ă©s növekvĹ‘ instabilitásában lĂ©nyeges szerepet játszik a gazdaság instabilitása, a munkapiaci nehĂ©zsĂ©gek, ám az is bebizonyult, hogy az attitűdöknek is lĂ©nyeges szerepe van. A párkapcsolatukkal elĂ©gedettebb (boldogabb), Ă©s a házasságot pozitĂvan szemlĂ©lĹ‘ Ă©lettársi kapcsolatban Ă©lĹ‘k házasodnak össze, Ă©s a párkapcsolatokkal valĂł elĂ©gedetlensĂ©g vezet váláshoz. | Profound changes took place in partnership formation and partnership dynamics in Hungary during the recent two decades. The formation of the first partnerships happens today later in the life course as before; the popularity of marriage decreases continuously; people establish their first partnership overwhelmingly (70%) as non-marital cohabitation in the new century; the fragility of the partnerships increased: the total divorce rate increased, and since cohabitations are dissolved earlier as marriages, the rapid diffusion of cohabitation increased the instability of all partnerships. The transition from cohabitation to marriage is quite high, but the ratio of permanent cohabitation, as 'alternative to marriage' increased. Our internationally recognized research result, that diffusion of cohabitation started clearly before the societal transition in Hungary, shed new light on the theory of Second Demographic Transition. Not alone the societal transition enabled the diffusion of new demographic behavior in the former socialist countries. Partnership behavior of Hungarians in Hungary and in Romania differs clearly: in Transylvania marriage is popular until today, and partnership stability is clearly higher as in Hungary. Globalization and labor market instability is a context for the plurality of partnership forms, and instability of partnerships, however also attitudes and quality of partnership plays significant role