1 research outputs found
Den sammensatte vei til ideskaping og ny kunnskap
Til alle tider har man vÊrt opptatt av hva som skjer nÄr nye erkjennelser leder oss frem til ny kunnskap. SpÞrsmÄlet om hvordan vi kommer frem til ny innsikt og hva som skjer nÄr vi settes pÄ sporet av en forklaring, har voldt mye hodebry. Denne oppgaven dreier seg om hvordan vi kommer pÄ de gode ideene.
Dette kan man diskutere pĂ„ mange mĂ„ter. Jeg har valgt Ă„ starte der jeg selv fikk ideen, i vitenskapsteori og filosofi â i begrepene induksjon og deduksjon. Jeg skal fĂžrst se nĂŠrmere pĂ„ noen av vĂ„re tenkere som satte sitt preg pĂ„ utviklingen av sĂ„ vel vitenskap som filosofi, deretter pĂ„ den retning innen psykologien som blant annet er blitt kalt vĂ„r nye underbevissthet.
I fÞrste halvdel av 1900-tallet vokste det frem en oppfatning av at vi har to forskjellige sammenhenger for henholdsvis oppdagelser og bekreftelse/avkreftelser. Ideene oppstÄr og blir til hypoteser, generaliseringer og teorier i context of discovery. Siden blir de prÞvet og testet i context of justification. Det fÞrste gjennom induksjon, det andre gjennom deduksjon med kunnskap som resultat.
SpÞrsmÄlet om hva som fÞlger med rasjonel og logisk nÞdvendighet, er et sentralt tema i oppgaven. SpÞrsmÄlet jeg stiller er om vi mÄ lete utenom de rasjonelle og logiske prosessene, for Ä fÄ svar pÄ hvordan ideene oppstÄr.
Hva skjedde nĂ„r Johannes Kepler (1571 â 1630) etter ti Ă„r fant ut at han skulle sjekke om en oval og til slutt elipseformen kan passe pĂ„ alle observasjonene han hadde av den rĂžde planeten Marsâ bane i rommet? Hva skjer nĂ„r Galileo Galilei (1564-1642) etter 34 Ă„r fikk det for seg at han ikke kan beskrive et fallende legemes akselerasjon med geometri alene, men mĂ„ trekke inn tid? Er det bare prĂžving og feiling pĂ„ mĂ„fĂ„ som gir Kepler ideen om Ă„ se pĂ„ elipseformen, og Galilei ideen om Ă„ mĂ„le tiden et legeme befinner seg i fritt fall, ikke bare avstanden det faller? Deres detaljerte skildringer av arbeidet de gjorde, tyder ikke pĂ„ at de lette pĂ„ mĂ„fĂ„.
De er grundig omtalt i boka Norwood Russell Hanson (1924 â 1967) ga ut i 1959 med tittelen Patterns of Discovery. MĂžnstergjenkjenningen som begrep slik Nils Faarlund (1937-) har betegnet det, passer godt pĂ„ prosessen der ideene oppstĂ„r utenfor i eller utenfor context of discovery alt ettersom vi Ă„pner for alogiske og arasjonelle prosesser eller ikke. Det er to sentrale sitater som tyder pĂ„ at det er nĂždvendig Ă„ gĂ„ utenfor de logiske og rasjonelle sporene for Ă„ svare pĂ„ hvordan ideene oppstĂ„r slik at ny kunnskap kan utvikles.
Albert Einstein (1879 â 1955) ga klart uttrykk for forskeren ikke kommer frem til naturens hemmeligheter uten intuisjon:
âZu den grossen Geheimnissen der Natur fĂŒhrt kein logischer Weg, sondern nur die auf EinfĂŒhlung in die Erfahrung sich stĂŒtzende Intuitionâ (Einstein, sitert i Faarlund 2007 s. 173).
John Dewey (1859 â 1952) var ogsĂ„ av dem som slo frempĂ„ at det mĂ„ noe mer til enn bare de logiske og rasjonelle slutningene, for Ă„ fĂ„ frem de gode ideene:
«Suggestion is the very heart of inference ; it involves going from what is present to something absent, it involves a leap, a jump, the propriety of which cannot be absolutely warranted in advance, no matter what precautions be takenâ (Dewey 1910 s. 75).
Dette har sin parallel i det David Hume (1711 â 1776) sa om at vĂ„r forestilling om Ă„rsak og virkning ikke fĂžrst og fremst hĂžrer hjemme i vĂ„r fornuftsbaserte tankevirksomhet.
PÄ 1970 tallet startet de to psykologene Amos Tversky (1937-1996) og Daniel Kahneman (1934 -) noen forsÞk som viste at selv de mest jordnÊre og rasjonelle av oss rett som det er kan ta beslutninger som vi tror er rasjonelle, men som ikke er det. Det vokste frem en oppfatning av at vi tenker i to systemer som lÞper samtidig, nÊrmest som to datamaskiner eller prosessorer. Den ene uten at vi er oss bevisst at vi tenker. Den andre tankeprosessen er vÄr rasjonelle fornuft. De to systemene pÄvirker hverandre og overstyrer hverandre uten at vi som regel merker at det skjer. De to tankesystemene fikk betegnelsen system 1og 2. Jeg skal se nÊrmere pÄ hvorvidt ideskapningen kan knyttes til et eller begge av disse systemene