5 research outputs found
Vattenkemiska undersökningar i Hallandsåarna 1972-2014
I rapporten presenteras och utvärderas resultat från vattenkemiska undersökningar i Hallandsåarna under perioden 1972-2014. Utvärderingen fokuserar på utvecklingen rörande försurning, innehåll av organiskt material (brunifiering) och näringsämnen. Trendanalys för de senaste 25 åren visar sammantaget på statistiskt signifikant ökade pH-värden och ökat innehåll av organiskt material (brunare vatten). Halterna av näringsämnen har minskat signifikant. Särskilt tydligt är detta när det gäller halterna av kväve
Typområden på jordbruksmark: Redovisning av resultat från Hallands län 1995/96
Delprogrammet "Typområden på jordbruksmark" är en fortsättning på det som tidigare kallades JRK (Jordbrukets recipientkontroll) och ingår numera som en del i den regionala miljöövervakningen inom programområdet "Jordbruksmark". Undersökningarna har bedrivits i nuvarande omfattning sedan januari 1993. De två vattensystem som undersöks i Halland är Gullbrannabäcken i Halmstad kommun och Menlösabäcken i Laholms kommun. Verksamheten 1995/96 har omfattat provtagning varannan vecka av bl.a. pH, alkalinitet, konduktivitet, färgtal, fosfor, kväve mm. Några extraprov i samband med höga flöden har också tagits. Vattenföringen registreras kontinuerligt. Flödena redovisas dygnsvis. Transportberäkningar har utförts med hjälp av dygnsvärden för flöde och linjärtinterpolerade halter.Analysresultat redovisas i form av beskrivande statistik avseende 1995/96, genom diagram för flertalet analyserade parametrar, samt i tabellform (samtliga analysresultatför 1995/96).Regionala inventeringsrapporter import från MDP 2015-05</p
Långsiktiga effekter på vattenkemi, öringbestånd och bottefauna efter ask- och kalkbehandling i hela avrinningsområden i brukad skogsmark - utvärdering 13 år efter åtgärder mot försurning
Nissadalen ligger i ett av Sveriges mest försurningsdrabbade områden. I slutet av 1990-talet var vattendragen i området mycket starkt försurningspåverkade och det befarades att det skulle vara mycket svårt, eller till och med omöjligt, för området att återhämta sig fullt ut. Mot denna bakgrund startade år 1997 EU-Life-projektet "En integrerad strategi för kalkning av avrinningsområden" i Nissadalen. Syftet med projektet var att utveckla och demonstrera en behandlingsmetod som både motverkar effekterna av försurning och påskyndar återhämtning i mark och vatten. Metoden bygger på en engångsbehandling av både fastmark och våtmark, det vill säga behandling av hela avrinningsområdet. Effekten av kalkningsmetoden har sedan försökets start utvärderats genom mätning av vattenkemi, vattenföring och elfiske i bäckar som avvattnar behandlade och obehandlade avrinningsområden samt bottenfaunaundersökningar. Syftet med denna rapport är att utvärdera de långsiktiga effekterna av kalkningsmetoden på vattenkemin i vattendragen, med kort sammanfattning av effekter på djurlivet i två av bäckarna.Resultaten från mätningarna visar att metoden fortfarande är ett kostnadseffektivt sätt att motverka försurat tillstånd jämfört med traditionell ytvatten- eller våtmarkskalkning. Enligt mätningarna verkar det ännu i första hand vara behandlingen av våtmarksområdena som har stått för de positiva effekterna, med först en stark och nästan omedelbar förbättring av de vattenkemiska variabler som påverkas av försurning, och sedan vissa tecken på återförsurning. De enbart fastmarksbehandlade områdena uppvisar en splittrad bild, där ett område har en stark och kontinuerlig försurningsåterhämtning, medan ett annat område visar mycket svaga tecken på återhämtning. Beräkningar av kalkuttransporten ur områdena tyder dock på bidrag från fastmarkskalkningen i flera områden. Även flera av de obehandlade referensområdena visar tecken på återhämtning från försurning. Återhämtningen visar sig genom sjunkande halter oorganiskt aluminium, ökande pH och i vissa områden ökande ANC.Det förbättrade tillståndet efter behandlingen innebar redan första året att ett öringbestånd som fortfarande finns kvar etablerades i en av bäckarna, medan referensbäcken fortfarande är fisktom. Bottenfaunaundersökningen visade att försurningspåverkan i den kalkade bäcken minskade från stark 1998-2004 till betydlig 2006-2011, medan referensbäcken hade stark försurningspåverkan hela perioden
Open stormwater treatment facilities in the City of Halmstad
Rapporten sammanställer erfarenheter med ekologisk dagvattenhantering i Halmstad samt uppföljningsinsatser av specifika objekt för bedömning av avskiljningseffektivitet av metaller, näringsämnen och andra vattenkemiska substanser.The report compiles experiences with open stormwater treatment facilities at the City of Halmstad. In specific wetlands, research efforts are demonstrated that investigate retention effects of metals, nutrients and other substances.Uppföljning av ekologiska dagvattenanläggninga