47 research outputs found
Country differences in numeracy skills: how do they vary by job characteristics and education levels?
To what extent do favourable job characteristics contribute to the variation in numeracy skills between countries? Based on theory of maintenance and further development of pre-existing skills, this is explored by applying data on numeracy skills among employed persons in seven European countries participating in the Survey of Adult Skills (PIAAC). Regression analyses are used to examine the extent to which numeracy skills vary with job characteristics and education levels across the seven countries, when controlling for industrial sector, work hours, demographic variables (gender, age, Western and Non-Western immigrant background), cultural capital (books at home and parental education level). The findings indicate that job characteristics and the individualsâ educational level have large and equal statistical impact on the total skills variation in the seven countries. However, regarding the country- differences, variations in education level play a lesser role than job characteristics.publishedVersio
âLikestilling er jo ikke lenger det helt store...â Likestillingsarbeid i skolen 2009 â 2010
Prosjektet er en kartlegging av status for likestilling i grunnopplÌringen, og i dette ligger büde den vekt som legges pü likestilling, og det arbeidet som utføres i skolesektoren med henblikk pü ü øke likestillingen. Rapporten er basert pü spørsmül om likestilling mellom kjønn som gikk inn i en av de elektroniske spørringer til grunnskoler, videregüende skoler, fylker og kommuner som NIFU STEP utfører pü oppdrag for Utdanningsdirektoratet to ganger i üret. Rapporten presenterer svar pü spørsmülene som omhandler likestilling i denne spørringen, samt kvalitative intervjuer ved fire skoler
Handlingsplanen for entreprenørskap i utdanningen - hvor tjenlig er den som politisk instrument?
Dette notatet inngĂĽr som et ledd i et større følgeforskningsprosjekt om entreprenørskap i utdanningen (EiU), som gjennomføres i samarbeid mellom NIFU og Ăstlandsforskning. FormĂĽlet med dette arbeidsnotatet er ĂĽ sammenstille resultater av de ulike delprosjektene som er gjennomført sĂĽ langt, og ĂĽ drøfte handlingsplanen for entreprenørskap i utdanningen i lys av disse resultatene
De første ürene av karrieren: Forskjeller og likheter mellom minoritet og majoritet med høyere utdanning
Denne rapporten er et resultat av et forskningsprosjekt finansiert av Norges forskningsrĂĽd under programmet Sysselsetting og arbeidsmarked. Prosjektet heter âArbeidsmarkedstilpasning de første tre ĂĽrene etter eksamen fra høgskole/ universitet blant innvandrere i Norgeâ. Hovedfokus er ĂĽ sammenlikne avkastning av utdanning blant innvandrere og majoritetsbefolkning, ved ĂĽ se pĂĽ situasjonen bĂĽde like etter eksamen og i løpet av de første treâfire ĂĽrene etter eksamen. Avkastning av utdanning er først og fremst blitt undersøkt ved ĂĽ se pĂĽ arbeidsmarkedssituasjonen, om kandidaten for eksempel er arbeidsledig, sysselsatt eller i videreutdanning. Risiko for arbeidsledighet er et sĂŚrlig sentralt spørsmĂĽl. Andre sider ved arbeidssituasjonen som lønnsforhold, ĂĽ ha fast eller midlertidig arbeid, eventuelt arbeide ufrivillig deltid eller det ĂĽ ha et arbeid en er overkvalifisert for, er ogsĂĽ spørsmĂĽl som tas opp. Det har vĂŚrt benyttet flere ulike datakilder og datasett til prosjektet; datasett som det har tatt tid ĂĽ fĂĽ etablert og samlet inn. Slik har det ogsĂĽ vĂŚrt mulig ĂĽ benytte data fra NIFUs siste kandidatundersøkelser som en utfyllende og viktig del av prosjektet. Siden norske undersøkelser som gjelder innvandrere ofte har lavt tallgrunnlag, noe som ogsĂĽ er tilfelle i denne rapporten, har det vĂŚrt viktig ĂĽ kunne belyse problemstillingene ved hjelp av flere datasett for ĂĽ gi sikrere grunnlag for slutningene
Yrkesfag eller allmennfag? Om stabilitet og endring i de unges valg, og bakgrunnen for utdanningsvalg
Denne rapporten har to hovedformül. Rapporten er første delrapport i en videreføring av evalueringen av Reform 94, pü oppdrag fra Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet. I et av prosjektene i denne videreføringen skal vi sammenlikne opplÌringsløp og valg av studieretninger og kurs blant elever som starter i videregüende opplÌring fem - seks ür etter reformen ble innført, med opplÌringsløpet til de to første reformkullene. Det sistnevnte er dokumentert i tidligere rapporter fra NIFU. Denne rapporten er første skritt i en sammenlikning mellom disse kullene nür det gjelder valg av studieretninger og opplÌringsløp. Grunnkurskullene som starter 1999 og 2000 skal følges flere ür framover. Foreløpig kan vi se pü hva slags studieretninger 1999-kullet startet pü, og sammenlikne dette med valgene som tidligere kull har gjort.
Det andre hovedformĂĽlet med rapporten er ĂĽ gi svar pĂĽ noen av de mest vanlige spørsmĂĽlene NIFU har fĂĽtt etter at arbeidet med evalueringen av Reform 94 ble avsluttet. Det gjelder slike spørsmĂĽl: Er det en tendens til at ungdom i stadig mindre grad velger yrkesfag? Er det endringer i gutters og jenters valg â eller velger de fortsatt like kjønnstradisjonelt? Hva er de viktigste bakgrunnsfaktorene for de unges valg av utdanning og yrke? Vi ser behov for ĂĽ gi en samlet, men enkel oversikt over en del resultater som er framkommet gjennom NIFUs arbeid med reformevalueringen og som ikke har vĂŚrt publisert tidligere, som bidrag til svar pĂĽ slike spørsmĂĽl
Entreprenørskapstilbud i høyere utdanning
Fra det flerĂĽrige prosjektet âFølgeforskning om entreprenørskap i utdanningenâ er det tidligere publisert sju delrapporter. Det er ogsĂĽ publisert et arbeidsnotat i 2013 som sammenstilte resultater i de ulike delprosjektene som var gjennomført sĂĽ langt, og som drøftet resultatene i lys av Handlingsplanen for entreprenørskap i utdanningen. En av de første delrapportene omhandlet en kartlegging av entreprenørskapstilbud i høyere utdanning for studieĂĽret 2010â2011. Denne rapporten gir en oppdatering av denne kartleggingen. Den dekker situasjonen høsten 2013, og omfatter sĂĽledes studietilbud for studieĂĽret 2013â2014
Karriere, skifte av jobb og flytting - En analyse av skifte av arbeidskommune blant høgskoleutdannede i manns- og kvinneyrker
mobilitet blant personer med høyere utdanning, og sÌrlig slik mobilitet som medfører skifte av arbeidskommune.
Eksempler pü spørsmül som rapporten tar opp er: Hvor stor betydning har ulike livsfaser for flytting og arbeidsmarkedsmobilitet? Er det bare karrieren som betyr noe for mobiliteten, eller betyr andre faktorer - som tilknytning til hjemstedet - like mye? Lar en vÌre ü skifte jobb eller ü flytte nür en har fütt en lederstilling, eller er den et springbrett som stimulerer til økt mobilitet? Hvor mye betyr barna - for om en flytter - eller for hvor en flytter? Fører undersysselsetting til skifte av arbeidskommune? Flytter kvinner som arbeider deltid mindre enn andre, og eventuelt hvorfor?
Rapporten er den andre fra et prosjekt om flyttemønsteret blant sykepleiere, lÌrere, ingeniører, distriktshøgskolekandidater i økonomisk-administrative fag og førskolelÌrere i løpet av ti lr etter høgskoleeksamen
Minoritetselever i videregüende opplÌring: En økende andel fullfører, men utfordringene er fortsatt store
No Abstrac