43 research outputs found
„Hogy minden beteg megértse!” – Az egészségműveltség (health literacy) mérése Magyarországon
Absztrakt
Bevezetés: A gyógyítás sikerességét meghatározza, hogy a beteg
érti-e és megfelelően használja-e az orvosi információkat. Ezt jelentős
mértékben befolyásolja az úgynevezett „health literacy” (egészségműveltség).
Célkitűzés: A tanulmány az egyik legelterjedtebb
funkcionális egészségműveltséget mérő eszköz, a Short-Test of Functional Health
Literacy, valamint egy előszűrő teszt (Chew-kérdések) magyar adaptációját
mutatja be. Módszer: 302 fős felnőttmintán vették fel a
célkérdőívet egy nagyobb tesztbattéria részeként, amelyben szerepelt a számolási
készségeket mérő Newest Vital Sign teszt is. Eredmények: A
Short-Test of Functional Health Literacy olvasott szövegértési rész belső
konzisztenciája kimagaslóan jó, a Chew-kérdéseké elfogadható, a számolási részé
azonban alacsony megbízhatóságú. A célkérdőív egészségműveltségi szintjeinek
magyar eloszlása illeszkedik más európai felmérések adataihoz. A problémás
egészségműveltség kategóriába kerülésre a 65 év felettiek és az általános
iskolai végzettségűek voltak különösen veszélyeztetettek. A krónikus betegség
alacsonyabb egészségműveltséggel jár együtt, ami egybevág más európai
eredményekkel. Következtetések: A szerzők által validált
mérőeszközök segíthetik a problémás páciensek kiszűrését, a hatékonyabb
információmegértést és -felhasználást. Orv. Hetil., 2016,
157(23), 905–915
Betegségismeret 2-es típusú diabetesszel élők körében: a Diabetes Knowledge Test magyar nyelvű validálása = Illness knowledge of type 2 diabetes patients: the Hungarian validation of Diabetes Knowledge Test
Exploring Teachers’ Attitudes toward the Management of Type 1 Diabetes: A Qualitative Study
This study aimed to explore the attitudes of teachers toward type 1 diabetes (T1D) and its management. Teachers working in kindergartens and schools (N = 30) participated in audio-recorded, semi-structured interviews (three focus groups and 20 individual interviews) that were transcribed and analyzed using thematic analysis. We used the theory of the three components of attitude as a framework for the analysis. The three components of attitude emerged during the analysis: knowledge, positive and negative emotions, approaches, and opinions toward diabetes and its management and behavior. The main theme of knowledge included knowledge about diabetes in general and its management. Besides medical treatment, alternative treatment possibilities were mentioned by the participants. The affective component revealed empathy, integrating, and segregating approaches toward children living with diabetes. The behavior component revealed how teachers contribute to the care and integration of children with diabetes in schools. They support children with diabetes by the virtue of their profession. For example, they teach them health awareness and support their integration through peer education and sensitization. The findings indicated that, in addition to diabetes management tasks, teachers could help children with T1D by tutoring them and their peers about health awareness and T1D acceptance
Pszichológiai sérülékenységet mérő skálák magyar nyelvű adaptálása
Elméleti háttér: Az elmúlt évek lokális és kollektív traumáinak tükrében különösen fontosnak tartjuk a vulnerabilitás konstruktumának részletes, pszichológiai szempontú felmérését, a pszichés és testi megbetegedés prevenciójának és szűrésének megtervezéséhez. Cél: A Glover Vulnerability Scale (GVS) és a Psychological Vulnerability Scale (PVS) magyar nyelvű adaptációja és validitásának vizsgálata heterogén, nem-klinikai mintán. Módszerek: Az online adatgyűjtést, hozzáférhetőségi mintavételt alkalmazó keresztmetszeti kutatásban 942 fő vett részt (572 nő; átlagéletkor: 29,41 év, SD = 11,5 év). Mérőeszközök: Glover Sérülékenység Kérdőív, Sinclair és Wallston-féle Pszichológiai Sérülékenység Skála, Rosenberg-féle Önértékelés Skála, Általános Énhatékonyság Skála, Rahe-féle Rövidített Stressz és Megküzdés Kérdőív, SF-36 kérdőív, Big Five Kérdőív, Lezárási Igény Kérdőív. Eredmények: Az exploratív faktorelemzés eredményei alapján a 30 tételes, magyar nyelvű GVS 17 tétele illeszkedik 3 faktorba, úgymint Társas diszkomfort, Sérülékenységérzés és Családi bizalmatlanság, amelyek a variancia 45,62%-át magyarázzák. A konfirmatív faktoranalízis eredményei szerint a 3 faktoros modell illeszkedési mutatói kitűnőek vagy elfogadhatóak (CMIN/DF = 2,94; RMSEA = 0,064; CFI = 0,89; TLI = 0,85), csakúgy, mint az alskálák belső konzisztenciája (Cronbach- α : 0,65–0,77). A 6 tételes PVS 1 faktoros modelljének illeszkedési mutatói kitűnőek (CMIN/DF = 1,49; RMSEA = 0,03; CFI = 0,99; TLI = 0,98), a skála belső konzisztenciája (Cronbach- α = 0,76) szintén kiváló. Mindkét magyar nyelvű mérőeszköz 0,8 feletti teszt–reteszt megbízhatóságot mutat 6 hét elteltével. A konkurens validitás vizsgálatának eredményei szerint a GVS alskálái és a PVS között is gyenge, illetve közepes mértékű együttjárások mutatkoznak (0,21 < r S (940) < 0,39 között). Kifejezetten erős korrelációt a PVS és a GVS Sérülékenységérzés alskálája között kaptunk ( r S (940) = 0,66). A konvergens validitás vizsgálatánál a sérülékenység kifejezettebb érzelmi és társaskorlátozottság-érzéssel, alacsonyabb vitalitással, rosszabb mentális egészséggel, nagyobb stresszre adott válasszal, alacsonyabb megküzdőképességgel, énhatékonyságérzéssel és önértékeléssel, nagyobb érzelmi instabilitással, valamint alacsonyabb barátságossággal és extraverzióval járt együtt. A divergens validitásnál a lelkiismeretesség és a nyitottság, illetve a lezárási igény kérdőív legtöbb alskálájánál teljesült az összefüggések hiányára vonatkozó elvárásunk, a döntéskészség és a bizonytalanságtűrés csökkenése ugyanakkor gyengén, de szignifikánsan korrelált a sérülékenységgel. A GVS összpontszáma ( U (936) = 119814,5; p < 0,01, η 2 = 0,007), és a Sérülékenységérzés alskála ( U (936) = 111946; p < 0,01, η 2 = 0,009) esetében, valamint a PVS-en ( U (936) = 107358; p < 0,01, η 2 = 0,016) a nők pontszáma magasabb. Az életkorral mindkét mérőeszköz szignifikáns, de elhanyagolható mértékű együttjárást mutat (0,11 < r S (923) < 0,17). A magasabb iskolai végzettségűek a GVS Családi bizalmatlanság ( F (3) = 9,435; p = 0,024) és Sérülékenységérzés ( F (3) = 21,2; p < 0,001) alskáláján, valamint az összpontszámnál ( F (3) = 12,876; p = 0,005) és a PVS-nél is ( F (3) = 9,255; p = 0,026) egyértelműen alacsonyabb sérülékenységet mutattak. Következtetések: A két sérülékenység skála érvényes és megbízható mérőeszköz. A sérülékenység komplex vizsgálatában együttes alkalmazásukat javasoljuk
Pszichológiai sérülékenységet mérő skálák magyar nyelvű adaptálása
Elméleti háttér: Az elmúlt évek lokális és kollektív traumáinak tükrében különösen fontosnak tartjuk a vulnerabilitás konstruktumának részletes, pszichológiai szempontú felmérését, a pszichés és testi megbetegedés prevenciójának és szűrésének megtervezéséhez. Cél: A Glover Vulnerability Scale (GVS) és a Psychological Vulnerability Scale (PVS) magyar nyelvű adaptációja és validitásának vizsgálata heterogén, nem-klinikai mintán. Módszerek: Az online adatgyűjtést, hozzáférhetőségi mintavételt alkalmazó keresztmetszeti kutatásban 942 fő vett részt (572 nő; átlagéletkor: 29,41 év, SD = 11,5 év). Mérőeszközök: Glover Sérülékenység Kérdőív, Sinclair és Wallston-féle Pszichológiai Sérülékenység Skála, Rosenberg-féle Önértékelés Skála, Általános Énhatékonyság Skála, Rahe-féle Rövidített Stressz és Megküzdés Kérdőív, SF-36 kérdőív, Big Five Kérdőív, Lezárási Igény Kérdőív. Eredmények: Az exploratív faktorelemzés eredményei alapján a 30 tételes, magyar nyelvű GVS 17 tétele illeszkedik 3 faktorba, úgymint Társas diszkomfort, Sérülékenységérzés és Családi bizalmatlanság, amelyek a variancia 45,62%-át magyarázzák. A konfirmatív faktoranalízis eredményei szerint a 3 faktoros modell illeszkedési mutatói kitűnőek vagy elfogadhatóak (CMIN/DF = 2,94; RMSEA = 0,064; CFI = 0,89; TLI = 0,85), csakúgy, mint az alskálák belső konzisztenciája (Cronbach- α : 0,65–0,77). A 6 tételes PVS 1 faktoros modelljének illeszkedési mutatói kitűnőek (CMIN/DF = 1,49; RMSEA = 0,03; CFI = 0,99; TLI = 0,98), a skála belső konzisztenciája (Cronbach- α = 0,76) szintén kiváló. Mindkét magyar nyelvű mérőeszköz 0,8 feletti teszt–reteszt megbízhatóságot mutat 6 hét elteltével. A konkurens validitás vizsgálatának eredményei szerint a GVS alskálái és a PVS között is gyenge, illetve közepes mértékű együttjárások mutatkoznak (0,21 < r S (940) < 0,39 között). Kifejezetten erős korrelációt a PVS és a GVS Sérülékenységérzés alskálája között kaptunk ( r S (940) = 0,66). A konvergens validitás vizsgálatánál a sérülékenység kifejezettebb érzelmi és társaskorlátozottság-érzéssel, alacsonyabb vitalitással, rosszabb mentális egészséggel, nagyobb stresszre adott válasszal, alacsonyabb megküzdőképességgel, énhatékonyságérzéssel és önértékeléssel, nagyobb érzelmi instabilitással, valamint alacsonyabb barátságossággal és extraverzióval járt együtt. A divergens validitásnál a lelkiismeretesség és a nyitottság, illetve a lezárási igény kérdőív legtöbb alskálájánál teljesült az összefüggések hiányára vonatkozó elvárásunk, a döntéskészség és a bizonytalanságtűrés csökkenése ugyanakkor gyengén, de szignifikánsan korrelált a sérülékenységgel. A GVS összpontszáma ( U (936) = 119814,5; p < 0,01, η 2 = 0,007), és a Sérülékenységérzés alskála ( U (936) = 111946; p < 0,01, η 2 = 0,009) esetében, valamint a PVS-en ( U (936) = 107358; p < 0,01, η 2 = 0,016) a nők pontszáma magasabb. Az életkorral mindkét mérőeszköz szignifikáns, de elhanyagolható mértékű együttjárást mutat (0,11 < r S (923) < 0,17). A magasabb iskolai végzettségűek a GVS Családi bizalmatlanság ( F (3) = 9,435; p = 0,024) és Sérülékenységérzés ( F (3) = 21,2; p < 0,001) alskáláján, valamint az összpontszámnál ( F (3) = 12,876; p = 0,005) és a PVS-nél is ( F (3) = 9,255; p = 0,026) egyértelműen alacsonyabb sérülékenységet mutattak. Következtetések: A két sérülékenység skála érvényes és megbízható mérőeszköz. A sérülékenység komplex vizsgálatában együttes alkalmazásukat javasoljuk
A Multidimenzionális Észlelt Társas Támogatás Kérdőív magyar nyelvű validálása = Validation of the Hungarian version of Multidimensional Scale of Perceived Social Support
Elméleti háttér
A társas beágyazottság az optimális funkcionálás, a jóllét egyik komponense. Emellett hazai és nemzetközi eredmények szerint is a lelki és testi egészség megőrzésének kulcstényezője – elsősorban stresszhelyzetekben. A Multidimenzionális Észlelt Társas Támogatás Kérdőívet (Multidimensional Scale of Perceived Social Support; MSPSS) 1988-ban fejlesztették ki Zimet és munkatársai, és azóta több európai és ázsiai nyelvre is lefordították. A kérdőív pszichometriai jellemzői a legtöbb esetben kiválóak. Cél: Mivel magyar nyelven jelenleg egyetlen validált, a Caldwell-féle, társas támogatást mérő kérdőív érhető el, amelynek a kiértékelése nehezen számszerűsíthető, tanulmányunk célja, hogy bemutassuk a MSPSS kérdőív magyar nyelvű validálását felnőtt mintán (n = 1073; 72,9% nő).
Módszerek
A feltáró faktoranalízis mellett megerősítő eljárást is alkalmaztunk. A konvergens és divergens validitás vizsgálatára a következő mérőeszközöket használtuk fel: Társas Támogatás Erőssége Kérdőív, Caldwell-féle Társas Támogatás Kérdőív, Általános Énhatékonyság Skála, Big Five Kérdőív Extraverzió és Barátságosság skálái és a Családi Szocializáció Kérdőív.
Eredmények
A feltáró és megerősítő faktorelemzés eredményei alapján a végső kérdőívben 10 tétel maradt. Ebből 4 állítás a Család alfaktorához, 3 állítás a Barátok alfaktorához és 3 állítás a Jelentős mások alfaktorához tartozik. Az egyes faktorok belső megbízhatósága (Család: Cronbach-α = 0,91; Barátok: Cronbach-α = 0,93; Jelentős mások: Cronbach-α = 0,87) és az egész kérdőív reliabilitása (Cronbach-α = 0,91) megfelelőnek bizonyult. A kérdőív illeszkedési mutatói az elfogadható vagy a jó tartományba estek (CMIN/DF = 5,876; CFI = 0,974; RMSEA = 0,08; GFI = 0,949; TLI = 0,963).
Következtetések
Az MSPSS magyar változata egy érvényes és megbízható mérőeszköz, amely egyrészt mutat összefüggést más, széles körben használt sztenderd kérdőívekkel, másrészt van az észlelt társas támogatás pszichológiai kérdéskörének több olyan szelete, amelyet a korábbi eszközök nem fedtek le, így indokolt az új kérdőív bevezetése.
|
Background
One of the most important factors of well-being is social embeddedness. Moreover, social embededness is the most determining predictor of physical and mental health mainly in stress situations, according to Hungarian and international studies. Multidimensional Scale of Perceived Social Support (MSPSS) was developed by Zimet et al. in 1988, and since then it has been translated to other Caucasian and Asian languages. Psychometrical characteristics of the scale seem to be excellent.
Aims
The aim of our study was to validate the Hungarian MSPSS with a sample of adults (N = 1073, 72.9% women). In Hungary only the Support Dimension Scale is available, that evaluation is not easily quantifiable.
Methods
Both exploratory and confirmatory factor analyses were conducted on the sample data. Convergent and divergent validity was measured with the following scales: Caldwell Support dimensions Scale, General Self-efficacy Scale, Big Five Inventory, and Family Socialisation Questionnaire.
Results
After factor analyses the final version of the measure consists of 10 items. 4 items related to Family subfactor, 3 items related to Significant Others subfactor, and 3 items to Friends subfactor. The computed psychometric properties suggest that each factor has a good level of reliabilty and validity (Family: Cronbach’s α = .91; Friends: Cronbach’s α = .93; Significant Others: Cronbach’s α = .87, MSPSS Total: Cronbach’s α = .91). The goodness of fit results of the scale were appropriate or good (CMIN/DF = 5.876, CFI = 0.974, RMSEA = 0.08, GFI = 0.949, TLI = 0.963).
Conclusions
The Hungarian version of MSPSS is a valid and reliable measurement that on the one hand shows correlations with other, widely used standardized questionnaires. On the other hand there are several pieces studying the psychological factors of perceived social support, which are not covered entirely by previous questionnaires. Therefore, developing the Hungarian version of MSPSS is justified