3 research outputs found
The image of Diaspora in development - A study on three Scandinavian development NGOs collaboration with the Somali Diaspora
Diasporas potential to spur development have in the recent decade been discovered in the development industry along with the proliferation of the migration and development nexus. An increasing amount of Diaspora programmes within migrantâs host countriesâ development non-governmental organisations (NGOs) have been initiated. The Diaspora programmes in Denmark, Norway and Sweden NGOs let the Somali Diaspora become a part of the greater Development apparatus. In this qualitative study I investigate the case of Scandinavian NGOs engagement within the Somali Diaspora by asking what image of the Somali Diaspora and what development approach that has guided these programme. The study is based on key informant interviews, a participant observation and document material from the NGOs.Findings shows that the image is based on the idea of the Somali Diaspora possess a hybrid identity that can be a transmitter of knowledge about the need of development in both locations. The Somali are further portrayed as having a constant commitment and ability to improve the needs-based approach because of their culture capital. The Diaspora engagement in the programmes is portrayed as a unified group that can mobilise for change, which is strengthened through the facilitation of dialogue and the learning platforms. The recognition turn and the participatory and sustainable development approaches have guided the NGOs cooperation with the Diaspora
CSR i en politisk kontext; En institutionell maktanalys av framvÀxten och utformningen av CSR i Malmö stadsförvaltning
Sedan millennieskiftet har Coporate Social Responsibility (CSR) som fenomen fÄtt ett allt större utrymme pÄ politiska agendan i Europeiska Unionen (EU) och Förenta Nationerna (FN). I dag har CSR arbetet Àven blivit en del av Sveriges förvaltnings arbete i den lokala institutionella kontexten. Vi har identifierat ett antal faktorer som har lett till framvÀxten och utformningen av CSR i den lokala förvaltningen i Malmö Stad. FramvÀxten av CSR i den politiska institutionen har att göra med företagens engagemang i dessa mjuka frÄgor och liberalisering av staten som gjort att företagen ses som en legitim deltagare i den politiska processen. En annan faktor kan vara pÄtryckningar frÄn medborgare och icke-statliga organisationer att de politiska institutionerna ska krÀva av företagen att agera ansvarstagande. CSR handlar för förvaltning om ett konkurrensmedel och att delta i transnationella samarbeten. Begreppet Àr brett och tolkningsutrymme finns för hur arbetet kan utformas, och tenderat att utformas i enlighet med redan etablerade projekt och intressen i institutionerna. I Sverige har inte CSR arbete blivit en del i förvaltningens kÀrnverksamhet, med undantag för den offentliga upphandlingen. En viss skepsis och kunskapsbrist finns kring CSR och att frÄgor kring hÄllbarhet inte Àr nÄgot nytt i den svenska institutionella kontexten. Den institutionaliserade svenska modellen har tidigare varit grunden för samma tankar om ett socialt ansvarstagande och demokratiskt företagande