24 research outputs found
Reading profiles in secondary school: concurrent language and cognitive abilities, and retrospective and prospective reading skills
IntroductionWe examined the concurrent language and cognitive abilities in a group of Swedish students with different reading profiles in secondary school, and the retrospective (primary school) and prospective (upper-secondary school) reading skills of each reading profile.MethodsSeventy-nine students participated in data collections in primary (grade 2: age 8), secondary (grade 8: age 14) and upper-secondary school (year 2: age 17). Independent variables included measures of word recognition, and vocabulary and text comprehension in secondary school. Dependent variables included measures of phonemic awareness, verbal fluency, listening comprehension, spelling, verbal working memory and nonverbal reasoning skills in secondary school, and word recognition and reading comprehension in primary and upper-secondary school.ResultsWhen exploring the concurrent language and cognitive abilities of the reading profiles in secondary school, spelling emerged as a weakness and listening comprehension as a strength for students with poor decoding. Students with poor comprehension experienced weaknesses in spelling, and non-verbal reasoning. Students with both poor decoding and comprehension displayed a multi-deficit profile in language and cognition. As regards the retrospective and prospective reading skills, the relative ranking of the reading profiles was rather consistent in both primary and upper-secondary school.DiscussionThe findings suggest that limitations in phonological awareness may not be a prominent feature of secondary school students with poor decoding in more transparent orthographies. From an educational perspective, spoken sources may support learning among students with poor decoding, whereas students with poor comprehension or combined difficulties in decoding and comprehension need support when learning from both spoken and written sources
Self-efficacy for writing and written text quality of upper secondary students with and without reading difficulties
IntroductionSelf-efficacy for writing (SEW) and reading ability are some of several factors that may be related to the quality of written text that students produce. The aim of the current study was (1) to explore the variation in SEW and written text quality in L1-Swedish and L2-English among upper secondary students with different reading profiles in L1 (typical reading vs. reading difficulties) and with different study backgrounds (SB1year or SB2years = one or two years of studies of Swedish and English, respectively), and in the next step (2) to explore if individual variations in L1-reading and SEW may explain variation in written text quality.MethodsParticipants were 100 upper secondary students (aged 17â18) with different reading profiles operationalized as typical reading and reading difficulties. Data consisted of screening for word recognition and reading comprehension, text quality results from argumentative L1- and L2-writing tasks, school information on study background in Swedish/English, and studentsâ responses from an online survey about SEW.ResultsAs to SEW results, an ANOVA revealed significant main effects for reading profile and study background in L1, but in L2 there was only a significant main effect for reading profile. Written text quality results indicated that there was a significant interaction effect between reading profile and study background in L1, indicating that the significant main effect for reading profile on written text quality was influenced by the group of students with reading difficulties and SB1year. There was a significant main effect for reading profile and study background on written text quality in L2. Students with reading difficulties and SB1year were the most vulnerable group, and they had the lowest scores in L1/L2 SEW and written text quality in L1 and L2. Multiple regression results indicated that word recognition and SEW contributed significantly to L1-text quality, and word recognition, reading comprehension, and SEW contributed significantly to L2-text quality. Thus, this study sheds light on the under-researched area of L1/L2 SEW and text quality of students with reading difficulties at the level of upper secondary school.DiscussionPedagogical implications are discussed and highlight the need for writing instruction across subjects in upper secondary school and for extra writing support/scaffolding for students with reading difficulties and shorter study background in the language subjects L1 (Swedish) and L2 (English)
LÀssvÄrigheter, sprÄklig förmÄga och skolresultat i tidiga skolÄr : en undersökning av 44 elever i Ärskurs 2 till 3
I skolverkets rapporter framkommer att ca 15-20 % av eleverna inte klarar nationella proven i grundskolan. Varje Ă„r gĂ„r Ă€ven alltför mĂ„nga elever ut grundskolan utan behörighet till nĂ„got av de nationella gymnasieprogrammen. Det finns ett behov av mer kunskap om vilka elever som riskerar att inte nĂ„ mĂ„len för att underlĂ€tta tidig identifiering. LĂ€sförmĂ„ga och sprĂ„kförstĂ„else Ă€r nĂ„gra av de faktorer som i tidigare studier visat sig pĂ„verka utfallet i skolresultat. I den hĂ€r studien undersöks hur lĂ€ssvĂ„righeter i tidiga skolĂ„r relaterar till sprĂ„kförstĂ„else, samt hur lĂ€ssvĂ„righeter och variationer i sprĂ„kförstĂ„elsen pĂ„verkar skolresultaten i nationella proven i Ă„k 3. I studien deltog 44 elever med positivt utfall i en screening av lĂ€sförstĂ„else, avkodning och stavning i Ă„k 2. Svag lĂ€sförstĂ„else i Ă„k 2 innebar en större risk för sprĂ„kförstĂ„elsesvĂ„righeter i Ă„k 3. Elever med enbart avkodnings- eller stavningssvĂ„righeter i Ă„k 2 hade dĂ€remot en god sprĂ„kförstĂ„else i Ă„k 3. SprĂ„kförstĂ„elsen visade i sin tur signifikanta samband med utfallet i lĂ€sförstĂ„else i Ă€mnesprovet i svenska och med 5 av 6 delprov i matematik i nationella proven i Ă„k 3. En viktig implikation blir att inkludera Ă€ven sprĂ„kförstĂ„else i arbetet med elever som har lĂ€sförstĂ„elsesvĂ„righeter. Studiens resultat indikerar att det inte rĂ€cker med en bĂ€ttre avkodningsförmĂ„ga för att uppnĂ„ en god lĂ€sförstĂ„else. Det krĂ€vs Ă€ven insatser för att frĂ€mja ordförrĂ„d, grammatisk kompetens och förstĂ„elsestrategier pĂ„ diskursnivĂ„. En hög andel av eleverna som inte fick godkĂ€nt i delproven i svenska respektive matematik i Ă„k 3 var identifierade i screeningen redan i Ă„k 2. Det hĂ€r indikerar att det Ă€r möjligt att anvĂ€nda en screening av lĂ€sförmĂ„gan i Ă„k 2 för att identifiera vilka elever som riskerar att inte klara lĂ€roplanens mĂ„l. Samtidigt var det mĂ„nga elever med svag lĂ€s- och stavningsförmĂ„ga i Ă„k 2 som Ă€ndĂ„ klarade nationella proven. Den hĂ€r studiens resultat indikerar att det framförallt Ă€r eleverna med lĂ€sförstĂ„elsesvĂ„righeter som riskerar att inte klara nationella proven, medan eleverna med enbart avkodnings- eller stavningssvĂ„righeter klarar nationella proven betydligt bĂ€ttre. Det behövs dĂ€remot fortsatta longitudinella studier för att klargöra i vilken mĂ„n de elever som klarade de nationella proven i Ă„k 3 trots lĂ€ssvĂ„righeter Ă€ven kommer att klara nationella prov och lĂ€roplanens mĂ„l pĂ„ lĂ€ngre sikt.Every year about 20% of the students in primary and secondary school do not reach the goals of the Swedish National Curriculum. A greater understanding of how reading difficulties relate to oral language skills, and how both reading and oral language skills contribute to educational outcome in the Swedish context is needed to improve early identification and intervention for students at risk of not achieving the goals of the Swedish national curriculum. This dissertation investigates how reading difficulties and oral language comprehension affect educational outcome in the year 3 Swedish national tests, and how reading difficulties in early primary school relate to phonological processing skills and oral language comprehension. The Simple View of Reading model was used to describe the participantsâ reading difficulties. All year 2 students (N = 214) in two municipalities participated in an examination of reading comprehension, word-decoding and spelling. Sixty-six students with reading comprehension (z < â0.83), word-decoding skills (z < â0.71) and/or spelling skills (z < â0.58) in the lower end of the normal distribution were identified. Forty-four students agreed to participate in the study. Oral language skills, phonological processing, verbal memory, word-decoding, reading comprehension and non-verbal ability were examined in year 3. Forty-six to 66 per cent of the students with reading comprehension difficulties in year 2 were identified with difficulties in oral language comprehension (z â€Â â1.0) in year 3. None of the students with specific word-decoding difficulties had difficulties in oral language comprehension. Oral language comprehension was significantly correlated to the results in the year 3 Swedish national tests for the two tasks in reading comprehension (p < .01) in Swedish, and with five of six tasks in Mathematics (p < .01 in four tasks and p < .05 in one task). Rapid naming of visual objects also correlated significantly with four out of six tasks in Mathematics (p < .01). Non-verbal ability, word-decoding and reading comprehension in year 3 showed no significant relationship with outcome in the Swedish national tests. This dissertation shows the centrality of oral language comprehension skills for both reading comprehension and outcome in the Swedish national tests, and the importance of considering oral language comprehension both in assessment and in intervention when students show poor reading comprehension skills in early primary school
Stavning hos lÄgstadieelever med olika lÀsprofiler
I denna studie undersöks stavning i Ärskurs 3 hos en grupp elever som i Ärskurs 2 hade olika lÀsprofiler samt relationen mellan elevernas avkodningsförmÄga, lÀsförstÄelse och stavningsförmÄga i Ärskurs 2 och deras stavning i Ärskurs 3. Deltagare Àr 58 elever som med utgÄngspunkt i the Simple View of Reading (Gough & Tunmer, 1986) fördes till nÄgon av följande lÀsprofiler nÀr de gick i Ärskurs 2: typisk lÀsförmÄga (20 elever), svag avkodning (11 elever), svag lÀsförstÄelse (13 elever) och svag avkodning och lÀsförstÄelse (14 elever). Studiens data hÀmtas frÄn screeningar av elevernas avkodningsförmÄga, lÀsförstÄelse och stavningsförmÄga i Ärskurs 2 samt frÄn en detaljerad analys av stavningen pÄ fonem- och ordnivÄ i den narrativa skrivuppgiften i de nationella proven i Ärskurs 3. Den kvantitativa datan analyserades med hjÀlp av deskriptiva och parametriska metoder. Resultaten visar att det inte fanns nÄgra signifikanta skillnader mellan lÀsprofilerna vad gÀller andelen korrekt stavade ord och fonem, fonologiskt plausibla felstavningar, fonologiskt icke-plausibla felstavningar och utelÀmnade/ tillagda grafem. AvkodningsförmÄga, lÀsförstÄelse och stavningsförmÄga i Ärskurs 2 korrelerade positivt med andelen korrekt stavade ord och fonem, och negativt med andelen fonologiskt plausibla felstavningar i Ärskurs 3. Dock var det endast stavningsförmÄga i Ärskurs 2 som ensamt och signifikant bidrog till att förklara variationen i korrekt stavade ord och fonem i Ärskurs 3. Sammantaget indikerar resultaten att en svag lÀsförmÄga i Ärskurs 2 inte medför en högre risk för stavningssvÄrigheter i de tidiga skolÄren. Resultaten diskuteras i relation till den svenska ortografins transparens.SprÄklig förmÄga, skrivande och skolresultat hos elever med och utan lÀssvÄrigheter i grundskola
Skrivutveckling hos elever med en historia av lÀssvÄrigheter
Det Àr vÀlbelagt att lÀs- och skrivsvÄrigheter ofta samförekommer (t.ex. Carretti m.fl., 2013; Sumner m.fl., 2013). DÀremot saknas forskning om hur skrivutvecklingen ser ut över tid hos elever med en historia av lÀssvÄrigheter. I denna studie undersöktes textproduktion, sprÄklig komplexitet och textkvalitet i narrativa texter skrivna i Ärskurs 3 och 6 av elever identifierade med typisk respektive svag avkodning och/eller lÀsförstÄelse i Ärskurs 2. Deltagare var 16 elever med svag avkodning (SA), 16 elever med svag lÀsförstÄelse (SL), 11 elever med svag avkodning och lÀsförstÄelse (SAL) samt 18 elever med typisk lÀsförmÄga (TL). Textmaterialet bestod av den narrativa skrivuppgiften i det nationella Àmnesprovet i svenska i Ärskurs 3 och 6. Texterna analyserades med hjÀlp av kvantitativa mÄtt pÄ textlÀngd, lexikal variation och narrativ kvalitet samt med parametriska analysmetoder (Anova, Mixed Anova). Resultaten visade pÄ gruppskillnader i textlÀngd och lexikal variation i Ärskurs 3 och i narrativ kvalitet i Ärskurs 6, sÀrskilt mellan TL och SAL. Huvudeffekten för tid och lÀsgrupp var signifikant för textlÀngd (p < ,001, p = ,016), lexikal variation (p < ,001, p = ,006) och narrativ kvalitet (p = ,002, p = ,007). Alla grupper uppvisade en positiv utveckling över tid, men det var framför allt SL som visade framsteg i textlÀngd och narrativ kvalitet, medan TL uppvisade en ökning i narrativ kvalitet. Sammantaget indikerar studien att en svag lÀsförstÄelse gör elever sÀrskilt sÄrbara i skrivutvecklingen, men att enbart en svag lÀsförstÄelse inte utgör nÄgot hinder för att lÀra sig att skriva lÀngre och bÀttre texter
Stavning hos lÄgstadieelever med olika lÀsprofiler
I denna studie undersöks stavning i Ärskurs 3 hos en grupp elever som i Ärskurs 2 hade olika lÀsprofiler samt relationen mellan elevernas avkodningsförmÄga, lÀsförstÄelse och stavningsförmÄga i Ärskurs 2 och deras stavning i Ärskurs 3. Deltagare Àr 58 elever som med utgÄngspunkt i the Simple View of Reading (Gough & Tunmer, 1986) fördes till nÄgon av följande lÀsprofiler nÀr de gick i Ärskurs 2: typisk lÀsförmÄga (20 elever), svag avkodning (11 elever), svag lÀsförstÄelse (13 elever) och svag avkodning och lÀsförstÄelse (14 elever). Studiens data hÀmtas frÄn screeningar av elevernas avkodningsförmÄga, lÀsförstÄelse och stavningsförmÄga i Ärskurs 2 samt frÄn en detaljerad analys av stavningen pÄ fonem- och ordnivÄ i den narrativa skrivuppgiften i de nationella proven i Ärskurs 3. Den kvantitativa datan analyserades med hjÀlp av deskriptiva och parametriska metoder. Resultaten visar att det inte fanns nÄgra signifikanta skillnader mellan lÀsprofilerna vad gÀller andelen korrekt stavade ord och fonem, fonologiskt plausibla felstavningar, fonologiskt icke-plausibla felstavningar och utelÀmnade/ tillagda grafem. AvkodningsförmÄga, lÀsförstÄelse och stavningsförmÄga i Ärskurs 2 korrelerade positivt med andelen korrekt stavade ord och fonem, och negativt med andelen fonologiskt plausibla felstavningar i Ärskurs 3. Dock var det endast stavningsförmÄga i Ärskurs 2 som ensamt och signifikant bidrog till att förklara variationen i korrekt stavade ord och fonem i Ärskurs 3. Sammantaget indikerar resultaten att en svag lÀsförmÄga i Ärskurs 2 inte medför en högre risk för stavningssvÄrigheter i de tidiga skolÄren. Resultaten diskuteras i relation till den svenska ortografins transparens.SprÄklig förmÄga, skrivande och skolresultat hos elever med och utan lÀssvÄrigheter i grundskola
Samband mellan sprÄklig förmÄga och skriven textproduktion hos elever med svag lÀsförmÄga
Skriven textproduktion Ă€r en utmaning för mĂ„nga elever med sprĂ„k- och lĂ€ssvĂ„righeter. Tidigare studier har visat att sprĂ„klig förmĂ„ga, arbetsminne och fonologiskt processande utgör centrala förutsĂ€ttningar inte bara för automatiserade processer i skrivandet (stavning och interpunktion) utan ocksĂ„ för skrivprocesser pĂ„ en högre kognitiv nivĂ„ (textens sprĂ„kliga kvalitet, textorganisation och textlĂ€ngd). I den föreliggande studien undersöker vi relationen mellan sprĂ„klig förmĂ„ga, fonologiskt processande, verbalt arbetsminne, lĂ€sförmĂ„ga och skriven textproduktion hos 40 elever som identifierades med svag lĂ€s- och stavningsförmĂ„ga i Ă„rskurs 2. I Ă„rskurs 3 deltog dessa elever i en logopedutredning som omfattade en bedömning av fonologiskt processande, receptiv och expressiv sprĂ„klig förmĂ„ga (ordförrĂ„d, grammatik och hörförstĂ„else av text), korttidsminne, arbetsminne, ordavkodning, lĂ€sförstĂ„else och icke-verbal problemlösning. Utfallet i logopedutredningen undersöktes i relation till den narrativa skrivuppgiften som eleverna genomförde i de nationella proven i svenska i Ă„rskurs 3. Elevernas texter analyserades utifrĂ„n ett flertal mĂ„tt pĂ„ textproduktion pĂ„ olika nivĂ„er: transkriptionsnivĂ„ (stavning och interpunktion), lexikal nivĂ„ (lexikal variation och densitet), meningsnivĂ„ (syntaktisk komplexitet, morfologiska och syntaktiska avvikelser) och textnivĂ„ (textlĂ€ngd). UtifrĂ„n modellen âSimple View of Writingâ och resultat frĂ„n tidigare forskning formulerades följande hypoteser: (1) receptiv och expressiv sprĂ„klig förmĂ„ga, verbalt arbetsminne, avkodning och lĂ€sförmĂ„ga relaterar till textproduktion pĂ„ ord- och meningsnivĂ„ och till mĂ„tt pĂ„ textnivĂ„, och (2) fonologisk processande, avkodning och verbalt arbetsminne relaterar till stavning pĂ„ transkriptionsnivĂ„n. Pearsons produktmomentkorrelation anvĂ€ndes för att analysera relationen mellan sprĂ„klig förmĂ„ga, fonologiskt processande, verbalt arbetsminne, lĂ€sförmĂ„ga och skriven textproduktion. Resultaten presenteras och diskuteras utifrĂ„n bĂ„de metodologiska och teoretiska aspekter
Skrivutveckling hos elever med en historia av lÀssvÄrigheter
Det Àr vÀlbelagt att lÀs- och skrivsvÄrigheter ofta samförekommer (t.ex. Carretti m.fl., 2013; Sumner m.fl., 2013). DÀremot saknas forskning om hur skrivutvecklingen ser ut över tid hos elever med en historia av lÀssvÄrigheter. I denna studie undersöktes textproduktion, sprÄklig komplexitet och textkvalitet i narrativa texter skrivna i Ärskurs 3 och 6 av elever identifierade med typisk respektive svag avkodning och/eller lÀsförstÄelse i Ärskurs 2. Deltagare var 16 elever med svag avkodning (SA), 16 elever med svag lÀsförstÄelse (SL), 11 elever med svag avkodning och lÀsförstÄelse (SAL) samt 18 elever med typisk lÀsförmÄga (TL). Textmaterialet bestod av den narrativa skrivuppgiften i det nationella Àmnesprovet i svenska i Ärskurs 3 och 6. Texterna analyserades med hjÀlp av kvantitativa mÄtt pÄ textlÀngd, lexikal variation och narrativ kvalitet samt med parametriska analysmetoder (Anova, Mixed Anova). Resultaten visade pÄ gruppskillnader i textlÀngd och lexikal variation i Ärskurs 3 och i narrativ kvalitet i Ärskurs 6, sÀrskilt mellan TL och SAL. Huvudeffekten för tid och lÀsgrupp var signifikant för textlÀngd (p < ,001, p = ,016), lexikal variation (p < ,001, p = ,006) och narrativ kvalitet (p = ,002, p = ,007). Alla grupper uppvisade en positiv utveckling över tid, men det var framför allt SL som visade framsteg i textlÀngd och narrativ kvalitet, medan TL uppvisade en ökning i narrativ kvalitet. Sammantaget indikerar studien att en svag lÀsförstÄelse gör elever sÀrskilt sÄrbara i skrivutvecklingen, men att enbart en svag lÀsförstÄelse inte utgör nÄgot hinder för att lÀra sig att skriva lÀngre och bÀttre texter
Skrivande hos elever med olika typer av lÀssvÄrigheter
I denna studie undersöks textlÀngd, narrativ kvalitet, lexikal variation och stavning i narrativa texter skrivna i Ärskurs 3 av elever identifierade med typisk respektive svag avkodning och/eller lÀsförstÄelse i en screening i Ärskurs 2. Deltagare Àr 16 elever med avkodningssvÄrigheter, 19 elever med lÀsförstÄelsesvÄrigheter, 12 elever med bÄde avkodnings- och lÀsförstÄelsesvÄrigheter samt 16 elever med typisk avkodning och lÀsförstÄelse. Textmaterialet bestÄr av den fria narrativa skrivuppgiften i det nationella Àmnesprovet i Ärskurs 3. Texterna analyseras med hjÀlp av kvantitativa mÄtt pÄ textlÀngd, narrativ kvalitet, lexikal variation och stavning samt deskriptiva och parametriska analysmetoder. Resultaten visar att det finns signifikanta skillnader i textlÀngd, narrativ kvalitet och lexikal variation mellan de fyra elevgrupperna. Alla tre grupper med lÀssvÄrigheter skrev signifikant kortare texter jÀmfört med gruppen med typisk lÀsförmÄga. Narrativ kvalitet och lexikal variation visade sig vara sÀrskilt utmanande för grupperna med lÀsförstÄelsesvÄrigheter. Stavning uppvisade inga signifikanta skillnader mellan nÄgra grupper. Sammantaget indikerar studien att elever med lÀsförstÄelsesvÄrigheter utgör en sÀrskilt sÄrbar grupp i skrivutvecklingen
An evaluation of systematized phonics on reading proficiency in Swedish second grade poor readers : Effects on pseudoword and sight word reading skills
The aim of the present study was to evaluate the effect of systematized phonics on word reading in Swedish second grade poor readers. Forty-nine children who performed at or below the 25th percentile on pseudoword reading and/or sight word reading at the beginning of second grade participated in the study. The study had a cross-over design exploring within-and between-group effects of two different conditions: systematized phonics and classroom instruction. Overall, systematized phonics proved more effective than classroom instruction. At pre-intervention, no child performed above the 30th percentile in pseudoword reading or sight word reading. At post-intervention, corresponding numbers were 69% for pseudoword reading and 35% for sight word reading. Implications for a policy change in Sweden towards mandatory systematized phonics in primary school are discussed