96 research outputs found
Deklinacija brojeva dva, oba, tri i četiri u kajkavskim pravnim tekstovima od 16. do 18. Stoljeća
Autori se u članku bave deklinacijom brojeva dva, oba, tri i četiri u kajkavskim tekstovima pravne regulative od 16. do 18. stoljeća. Kao korpus za jezičnu analizu uzimaju 23 teksta iz 16. st., 40 tekstova iz 17. st. i 19 tekstova iz 18. st. U jezičnoj se analizi posebna pažnja posvećuje usporedbi između oblika dvojine i množine u deklinaciji brojeva dva i oba, kao i razvoju množinskih oblika u deklinaciji brojeva tri i četiri. Autori navode sve zabilježene oblike brojeva dva, oba, tri i četiri, uspoređuju njihovu pojavnost u različitom vremenskom presjeku i na temelju rezultata jezične analize nude deklinacijski tip navedenih brojeva. Deklinacija brojeva u kosim padežima promatra se s obzirom na to jesu li navedeni brojevi dijelom prijedložnih ili neprijedložnih izraza, a posebno je pitanje učestalosti indeklinabilnih oblika.In this paper the authors discuss some interesting facts about the declension of the numerals two, both, three and four in Kajkavian legal texts from the 16th to 18th century. The language analysis is based on eighty two Kajkavian legal texts (23 from the 16th, 40 from the 17th, and 19 from the 18th century). Special attention has been paid to the question of the relation between plural and dual in the declension of the numerals two and both, as well as to the development of the plural in the declension of the numerals three and four. All recorded forms of the numerals two, both, three and four are given for all cases and their appearance is compared between different time periods. Number declension also is examined in prepositional phrases. At the end of the paper the frequency of the nondeclinable forms of the numerals two, both, three and four is given
O JEZIKU KAJKAVSKOGA PJESNIŠTVA ŽELJKE CVETKOVIĆ
SUMMARY
The language of the Kajkavian language poetry collection entitled “Oblečena vu šlarinu duše” (2003) by Željka Cvetković (1965) is analysed in the paper. The analysis will show to what extent the author\u27s contemporary Kajkavian literary language includes diachrony (knowledge of the old Kajkavian literature language) and to what extent there is synchrony (contemporary speeches of Turopolje, especially the one from Mala Mlaka, the settlement where of the author\u27s mother tongue is spoken).U radu se analizira jezik kajkavske pjesničke zbirke "Oblečena vu šlarinu duše" (2003.) autorice Željke Cvetković (1965. g.). Analiza će pokazati u kojoj mjeri autoričin suvremeni kajkavski književni jezik uključuje dijakroniju (poznavanje jezika stare kajkavske književnosti) i sinkroniju (suvremene turopoljske govore, pogotovo malomlački govor, čija je autorica izvorna govornica)
The declension of numerals two, both, three and four in kajkavian legal texts from 16th to 18th century
Autori se u članku bave deklinacijom brojeva dva, oba, tri i četiri u kajkavskim tekstovima pravne regulative od 16. do 18. stoljeća. Kao korpus za jezičnu analizu uzimaju 23 teksta iz 16. st., 40 tekstova iz 17. st. i 19 tekstova iz 18. st. U jezičnoj se analizi posebna pažnja posvećuje usporedbi između oblika dvojine i množine u deklinaciji brojeva dva i oba, kao i razvoju množinskih oblika u deklinaciji brojeva tri i četiri. Autori navode sve zabilježene oblike brojeva dva, oba, tri i četiri, uspoređuju njihovu pojavnost u različitom vremenskom presjeku i na temelju rezultata jezične analize nude deklinacijski tip navedenih brojeva. Deklinacija brojeva u kosim padežima promatra se s obzirom na to jesu li navedeni brojevi dijelom prijedložnih ili neprijedložnih izraza, a posebno je pitanje učestalosti indeklinabilnih oblika.In this paper the authors discuss some interesting facts about the declension of the numerals two, both, three and four in Kajkavian legal texts from the 16th to 18th century. The language analysis is based on eighty two Kajkavian legal texts (23 from the 16th, 40 from the 17th, and 19 from the 18th century). Special attention has been paid to the question of the relation between plural and dual in the declension of the numerals two and both, as well as to the development of the plural in the declension of the numerals three and four. All recorded forms of the numerals two, both, three and four are given for all cases and their appearance is compared between different time periods. Number declension also is examined in prepositional phrases. At the end of the paper the frequency of the nondeclinable forms of the numerals two, both, three and four is given
THE DECLENSION OF NUMERALS TWO, BOTH, THREE AND FOUR IN THE ČAKAVIAN LEGAL TEXTS FROM THE 13TH TO THE 18TH CENTURY
Autor se u članku bavi deklinacijom brojeva dva, oba, tri i četiri u čakavskim tekstovima pravne regulative od 13. do 18. stoljeća. Kao korpus za jezičnu analizu uzima 1 tekst iz 13. st., 4 teksta iz 14. st., 6 tekstova iz 15. st., 15 tekstova iz 16. st., 30 tekstova iz 17. st. i 16 tekstova iz 18. st. U jezičnoj se analizi posebna pažnja posvećuje usporedbi između oblika dvojine i množine u deklinaciji brojeva dva i oba, kao i razvoju množinskih oblika u deklinaciji brojeva tri i četiri. Autor navodi sve zabilježene oblike brojeva dva, oba, tri i četiri, uspoređuje njihovu pojavnost u različitom vremenskom presjeku i na temelju rezultata jezične analize nudi deklinacijski tip navedenih brojeva. Deklinacija brojeva u kosim padežima promatra se s obzirom na to jesu li navedeni brojevi dijelom prijedložnih ili neprijedložnih izraza, a posebno je pitanje učestalosti indeklinabilnih oblika.In this paper the author discusses some interesting facts about the declension of the numerals two, both, three and four in the Čakavian legal texts from the 13th to the 18th century. The language analysis is conducted on seventy two Čakavian legal texts (1 from the 13th, 4 from the 14th, 6 from the 15th, 15 from the 16th, 30 from the 17th and 16 from the 18th century). Special attention was given to the question of the relation among plural and dual in the declension of the numerals two and both and also to the development of the plural in the declension of the numerals three and four. All forms of the numerals two, both, three and four in all cases compared in the different periods are given. The number declension is also examined in prepositional phrases. At the end of the paper the frequency of the nondeclinable forms of the numerals two, both, three and four is given
Hrvatske glagoljične i ćirilične isprave iz zbirke Stjepana Ivšića 1100. – 1527., Acta Croatica. Hrvatski spomenici, knj. 1, u latinicu preslovio i bilješke napravio Stjepan IVŠIĆ, Transliteraciju osuvremenio, bilješke dopunio i za tisak priredio Josip BRATULIĆ, Kazala osobnih imena i mjesta sastavio Zoran LADIĆ, HAZU, Zagreb, 2017., 532 str.
Sixty-five years of the Section for dialectology and history of the Croatian language at the University of Zagreb
Autor u članku daje pregled razvoja Katedre za dijalektologiju i povijest hrvatskoga
jezika na Filozofskome fakultetu Sveučilišta u Zagrebu od njezina
osnutka 1950. do danas. Povod pisanju rada šezdesetpeta je obljetnica njezina
djelovanja i skorašnja devedeseta obljetnica života njezina dugogodišnjeg
predstojnika akademika Milana Moguša. U radu se daje poseban naglasak
na to kako su naši nastavnici stvarali potreban nastavni alat – priručnike,
udžbenike, čitanke, vježbenice i rječnike – za potrebe studenata dijakronijske
jezikoslovne kroatistike. Na kraju članka daje se pregled nastavnoga
osoblja s najvažnijim biografskim podatcima.This article offers an overview of the development of the Section for dialectology
and history of the croatian language at the Faculty of humanities
and social sciences, University of Zagreb, from its founding in 1950 until today.
The paper was written to mark the sixty-fifth anniversary of its activity
and the upcoming nintieth birthday of the section’s chair of many years, academician
Milan Moguš. Particular emphasis is given to how our teachers created
the necessary teaching materials – handbooks, textbooks, readers, excercise
books, and dictionaries – for the needs of students of the diachronic linguistic
study of the croatian language. The article ends with an overview of
the teaching staff of the section, with their most important biographic information
SENJ TONGUE IN THE PAST AND TODAY THROUGH EXAMPLE OF KORIZMENJAK (1508.)
Autor u članku uspoređuje fonološke i morfološke značajke Senjskoga korizmenjaka iz 1508., čija je jezična osnovica senjski govor s početka 16. st., s istim značajkama u današnjem senjskom govoru. Posebna se pažnja posvećuje onim jezičnim značajkama koje se više ne čuvaju u današnjem senjskom govoru.The author in this paper compares phonologic and morphologic characteristics of Senj’s korizmenjak from 1508 whose linguistic basis is in Senj’s vernacular from the beginning of the 16th century, with the same characteristics of Senj’s vernacular of today. Special attention is given to those linguistic characteristics, which are no longer preserved in Senj’s vernacular of today
THE LANGUAGE OF THE VEPRINAC LAW (1507)
Autor u članku analizira jezik Veprinačkoga zakona, hrvatskoglagoljskoga pravnoga teksta s početka 76. stoljeća. jezični opis obuhvaća rasčlambu teksta na ortografskoj, fonološkoj, morfološkoj i sintaktičkoj ravni, a posebni se interes usmjeruje prema usporedbi jezika predloška (premda je i on prijepis starijega originala) s jezikom mladih prijepisa. Autor također istražuje kakav je odnos u pristupu jezičnoj gradi između prijepisa Antona Core (druga pol. 78. st.) i prijepisa Jakova Volčića (druga pol. 19. st.).In this article, the author analyzes the language of the Veprinac Law, a Croatian glagolitic legal text from the beginning of the 16th century. The linguistic description of the Veprinac Law contains a break-down of the text into its phonological, morphological, and syntactic elements, giving special attention to the similarities and differences between the languages contained in the original (although it\u27s copy of the older original) and the copies of the Veprinac Law. The author also deals with the problem of access to the linguistic structure between the copy of Anton Cora (the second half of the 18th century) and the second one of Jakov Volčić (the second half of the 19th century)
- …