4 research outputs found
Determination of psychosis-related clinical profiles in children with autism spectrum disorders using latent class analysis
Climate warming shortens ice durations and alters freeze and break-up patterns in Swedish water bodies
Increasing air temperatures reduce the duration of ice cover on lakes and rivers, threatening to alter their water quality, ecology, biodiversity, and physical, economical and recreational function. Using a unique in situ record of freeze and break-up dates, including records dating back to the beginning of the 18th century, we analyze changes in ice duration (i.e., first freeze to last break-up), freeze and break-up patterns across Sweden. Results indicate a significant trend in shorter ice duration (62 %), later freeze (36 %) and earlier break-up (58 %) dates from 1913-2014. In the latter 3 decades (1985-2014), the mean observed ice durations have decreased by about 11 d in northern (above 60°N) and 28 d in southern Sweden relative to the earlier three decades. In the same period, the average freeze date occurred about 10 d later and break-up date about 17 d earlier in southern Sweden. The rate of change is roughly twice as large in southern Sweden as in the northern part. Sweden has experienced an increase in occurrence of years with an extremely short ice cover duration (i.e., less than 50 d), which occurred about 8 times more often in southern Sweden than previously observed. Our analysis indicates that even a 1°C increase in air temperatures in southern (northern) Sweden results in a mean decrease of ice duration of 22.5 (±7.6) d. Given that warming is expected to continue across Sweden during the 21st century, we expect increasingly significant impacts on ice cover duration and hence, ecology, water quality, transportation, and recreational activities in the region
Kraftsamling för ungas psykiska hÀlsa : Kunskapssammanfattning och förslag till interventioner frÄn Svenska LÀkarsÀllskapet arbetsgrupp 2021
Utvecklingen frĂ„n mitten av 1960-talet och framĂ„t har kĂ€nnetecknats av ökad materiell levnadsstandard, stĂ€rkt rĂ€ttskydd för barn, minskande somatisk ohĂ€lsa, och en kraftigt sjunkande barnadödlighet. Denna positiva utveckling i Sverige och andra höginkomstlĂ€nder har inte lett till en minskning av psykiska symptom hos unga. Att barn rapporterar mer stress och psykiska symptom trots bĂ€ttre levnadsförhĂ„llanden, âvĂ€lfĂ€rdsparadoxenâ, har varit tydligt i Sverige. UtgĂ„ngspunkten för denna översikthar varit att lyfta fram vilka livsstils- och omgivningsfaktorer som har visat sig kunna bromsa eller vĂ€nda denna utveckling. FolkhĂ€lsomyndighetens undersökning âSkolbarns hĂ€lsovanorâ, och liknande rapporter frĂ„n WHO, Unicef samt USA:s och Kanadas folkhĂ€lsomyndigheter har pĂ„talat tydliga samband mellan psykiska symptom hos unga i skolĂ„ldern och fysisk inaktivitet. LĂ„g fysisk aktivitet har i sin tur ofta ett samband med att tid pĂ„ digitala medier tar utrymme frĂ„n sömn och hĂ€lsofrĂ€mjande aktiviteter. Det finns Ă€ven belĂ€gg för att program som stĂ€rker ungas förmĂ„ga att hantera kĂ€nslor, sociala relationer och fatta ansvarsfulla beslutleder till bĂ€ttre skolresultat, anpassning till vuxenlivet och bidrar till bĂ€ttre psykisk hĂ€lsa. Ett omfattandekunskapsunderlag talar för att skolan har en central roll nĂ€r det gĂ€ller att frĂ€mja psykisk hĂ€lsa. Samma gĂ€ller vikten av tidiga insatser till unga med individuella svĂ„righeter eller problem som beror pĂ„ ogynnsamma eller socialt belastade uppvĂ€xtmiljöer. UtifrĂ„n publicerade samband mellan psykiska symptom och livsstil eller livsomstĂ€ndigheter föreslĂ„r Svenska LĂ€karsĂ€llskapets arbetsgrupp fem konkreta interventioner dĂ€r vi ser skolan som en viktig arena dĂ€r man nĂ„r alla unga i skolĂ„ldern. 5 konkreta interventioner för förbĂ€ttrad psykisk hĂ€lsa bland barn och unga: Regelbunden strukturerad fysisk aktivitet â gĂ€rna i anslutning till skoltid. HjĂ€lpa unga att nĂ„ en balans mellan tid Ă€gnad Ă„t digitala medier och hĂ€lsofrĂ€mjande aktiviteter. âLivskunskapsprogramâ som hjĂ€lp till ungdomar att stĂ€rka sjĂ€lvkĂ€nslan, hantera stress och skapa positiva förĂ€ndringar. FrĂ€mja psykisk hĂ€lsa i skolmiljön genom att anpassa kunskaps- och betygskrav till ungas utveckling och förutsĂ€ttningar. Satsa pĂ„ program för tidig upptĂ€ckt och stöd till unga med ökad risk för sĂ€mre psykisk hĂ€lsa. För att kunna genomföra dessa insatser krĂ€vs ett nĂ€ra samarbete mellan alla som verkar för ungas hĂ€lsa; professioner inom hĂ€lso- och sjukvĂ„rd, elevhĂ€lsa, socialtjĂ€nst men Ă€ven förĂ€ldra- och elevorganisationer. NĂ€r det gĂ€ller samhĂ€llsfunktioner som hĂ€lso- och sjukvĂ„rd, skola och socialtjĂ€nst behöver man undanröja organisatoriska hinder för samverkan. Olika huvudmĂ€n för samhĂ€llsfunktioner har skilda ansvarsomrĂ„den och ibland olika syn pĂ„ sitt uppdrag. Vi vill Ă€ven understryka vikten av fler kontaktytor mellan akademisk forskning som utvĂ€rderar hĂ€lsofrĂ€mjande program och verksamheter som ska tillĂ€mpa dessa
Kraftsamling för ungas psykiska hÀlsa : Kunskapssammanfattning och förslag till interventioner frÄn Svenska LÀkarsÀllskapet arbetsgrupp 2021
Utvecklingen frĂ„n mitten av 1960-talet och framĂ„t har kĂ€nnetecknats av ökad materiell levnadsstandard, stĂ€rkt rĂ€ttskydd för barn, minskande somatisk ohĂ€lsa, och en kraftigt sjunkande barnadödlighet. Denna positiva utveckling i Sverige och andra höginkomstlĂ€nder har inte lett till en minskning av psykiska symptom hos unga. Att barn rapporterar mer stress och psykiska symptom trots bĂ€ttre levnadsförhĂ„llanden, âvĂ€lfĂ€rdsparadoxenâ, har varit tydligt i Sverige. UtgĂ„ngspunkten för denna översikthar varit att lyfta fram vilka livsstils- och omgivningsfaktorer som har visat sig kunna bromsa eller vĂ€nda denna utveckling. FolkhĂ€lsomyndighetens undersökning âSkolbarns hĂ€lsovanorâ, och liknande rapporter frĂ„n WHO, Unicef samt USA:s och Kanadas folkhĂ€lsomyndigheter har pĂ„talat tydliga samband mellan psykiska symptom hos unga i skolĂ„ldern och fysisk inaktivitet. LĂ„g fysisk aktivitet har i sin tur ofta ett samband med att tid pĂ„ digitala medier tar utrymme frĂ„n sömn och hĂ€lsofrĂ€mjande aktiviteter. Det finns Ă€ven belĂ€gg för att program som stĂ€rker ungas förmĂ„ga att hantera kĂ€nslor, sociala relationer och fatta ansvarsfulla beslutleder till bĂ€ttre skolresultat, anpassning till vuxenlivet och bidrar till bĂ€ttre psykisk hĂ€lsa. Ett omfattandekunskapsunderlag talar för att skolan har en central roll nĂ€r det gĂ€ller att frĂ€mja psykisk hĂ€lsa. Samma gĂ€ller vikten av tidiga insatser till unga med individuella svĂ„righeter eller problem som beror pĂ„ ogynnsamma eller socialt belastade uppvĂ€xtmiljöer. UtifrĂ„n publicerade samband mellan psykiska symptom och livsstil eller livsomstĂ€ndigheter föreslĂ„r Svenska LĂ€karsĂ€llskapets arbetsgrupp fem konkreta interventioner dĂ€r vi ser skolan som en viktig arena dĂ€r man nĂ„r alla unga i skolĂ„ldern. 5 konkreta interventioner för förbĂ€ttrad psykisk hĂ€lsa bland barn och unga: Regelbunden strukturerad fysisk aktivitet â gĂ€rna i anslutning till skoltid. HjĂ€lpa unga att nĂ„ en balans mellan tid Ă€gnad Ă„t digitala medier och hĂ€lsofrĂ€mjande aktiviteter. âLivskunskapsprogramâ som hjĂ€lp till ungdomar att stĂ€rka sjĂ€lvkĂ€nslan, hantera stress och skapa positiva förĂ€ndringar. FrĂ€mja psykisk hĂ€lsa i skolmiljön genom att anpassa kunskaps- och betygskrav till ungas utveckling och förutsĂ€ttningar. Satsa pĂ„ program för tidig upptĂ€ckt och stöd till unga med ökad risk för sĂ€mre psykisk hĂ€lsa. För att kunna genomföra dessa insatser krĂ€vs ett nĂ€ra samarbete mellan alla som verkar för ungas hĂ€lsa; professioner inom hĂ€lso- och sjukvĂ„rd, elevhĂ€lsa, socialtjĂ€nst men Ă€ven förĂ€ldra- och elevorganisationer. NĂ€r det gĂ€ller samhĂ€llsfunktioner som hĂ€lso- och sjukvĂ„rd, skola och socialtjĂ€nst behöver man undanröja organisatoriska hinder för samverkan. Olika huvudmĂ€n för samhĂ€llsfunktioner har skilda ansvarsomrĂ„den och ibland olika syn pĂ„ sitt uppdrag. Vi vill Ă€ven understryka vikten av fler kontaktytor mellan akademisk forskning som utvĂ€rderar hĂ€lsofrĂ€mjande program och verksamheter som ska tillĂ€mpa dessa