2 research outputs found
Diskutera tills de lĂ€rt sig â om lĂ€rares syn pĂ„ vĂ€rdegrundsarbete och frĂ€mlingsfientlighet
Sammanfattning
I denna studie undersöks hur ett antal gymnasielÀrare i samhÀllskunskap ser pÄ och sÀger sig bedriva
vÀrdegrundsarbete, framförallt med fokus pÄ frÀmlingsfientlighet. UtgÄngspunkten för detta fokus Àr den potentiella
konflikten mellan uppdraget att förankra vÀrdegrunden hos eleverna, och samtidigt med demokratiska medel skapa
starka sjÀlvstÀndiga elever.
Undersökningen förlitar sig empiriskt pÄ sju semistrukturerade intervjuer, och i den analytiska fasen anvÀnds
teoretiska perspektiv pÄ dialogicitet, frÀmlingsfientlighet, empatigenererande kommunikation och normativ
reflexivitetsorienterad fostran för att skapa förstÄelse kring vilka antaganden som prÀglar lÀrarna, samt vad deras
strategier implicerar.
Resultaten antyder att lÀrarna pÄ ett abstrakt plan betraktar frÀmlingsfientlighet som ett förhÄllandevis
allmÀnmÀnskligt fenomen med ursprung i bristande integration, men att det i praktiken implicit kommer att
definieras som individers kunskapsbrist. Bemötandet av frÀmlingsfientlighet kommer sÄlunda ofta att handla om att
försöka tÀppa till det som uppfattas som en kunskapslucka. OcksÄ ambitionen att ge eleverna en förstÄelse för
mĂ€nniskor som definieras som âannorlundaâ, kommer förhĂ„llandevis ofta implicera kunskaper om âde andraâ och
vilka strukturer som pÄverkar dessa, snarare Àn att förstÄ en annan mÀnniskas livsvÀrld.
I linje med detta förefaller lÀrarna ocksÄ obenÀgna av att bemöta frÀmlingsfientlighet som en kÀnslomÀssig
reaktion, vilket enligt Non Violent Communication riskerar göra en empatisk position otillgÀnglig för eleverna.
Respondenternas synsÀtt prÀglas till stor del av att eleverna i den utstrÀckning de bÀr pÄ frÀmlingsfientlighet gör det
för att de inte kan tillrÀckligt, och om de exempelvis röstar pÄ frÀmlingsfientliga partier handlar det oftast om att de
inte har tÀnkt efter ordentligt, för om man tÀnker efter ordentligt kommer man inte att rösta pÄ ett sÄdant parti. Ur ett
dialogiskt perspektiv ter sig ett sÄdant synsÀtt ha lÄg pedagogisk potential.
VÀrdegrunden tenderar att uppfattas som nÄgot sjÀlvklart som man samtidigt inte kan peka pÄ, men lÀrarna
förefaller anta att de bedriver vÀrdegrundsarbete nÀr de Àr sig sjÀlva med eleverna. PÄ en praktisk nivÄ handlar
vÀrdegrunden för flera av lÀrarna om att fÄ eleverna att efterleva ett reglemente
Bland elever och kunder
I denna studie undersöks det huruvida tvÄ kommunala gymnasieskolor i Malmö har företagiserats under de tio Är dÄ konkurrensen frÄn fristÄende gymnasieskolor har vuxit fram. Detta görs genom att kontrastera intervjumaterial, samt nyare och Àldre kvalitetsredovisningar och marknadsföringsmaterial, mot idealtyperna Företaget och Den Offentliga Organisationen. Resultaten antyder att skillnaderna över tid Àr mindre betydande Àn skillnaderna mellan i vilken grad de olika skolorna Àr företagiserade. I den mÄn som företagisering förefaller ha Àgt rum handlar det mycket om att eleverna gÄtt frÄn att i stor utstrÀckning vara objekten för utbildning till att vara bestÀllare av utbildning, vilket tar sig uttryck i att skolorna arbetar gentemot eleverna och dessas önskemÄl pÄ ett annat sÀtt. Utöver detta har, framförallt den ena skolan, i viss mÄn anammat mer företagsorienterade arbetssÀtt vad gÀller marknadsföring och profilering