110 research outputs found
Investigating the space for research and learning within doctoral education in medicine
Doctoral education in medicine, engineering, technology and science (METS) is in many ways different from doctoral education in the humanities or social sciences. In the METS disciplines, typically, students and supervisors work and publish together within the supervisorsâ research projects. The projects are usually financed by the supervisorsâ research grants and their success, in terms of high quality research publications, is of great importance not only for the studentsâ dissertations but also for the supervisorsâ academic careers. In METS contexts, supervisors and students could therefore be said to have double roles: the supervisor being also a project leader and the student also a project worker. Research on this double relationship is scarce, particularly considering the large number of students within the METS disciplines. Doctoral education and research have increasingly attracted interest among politicians and policymakers world-wide, often resulting in new legislation and policy. In many countries, doctoral education has gradually become more formalised in order to improve studentsâ rights and study conditions. Research, on the other hand, has seen the introduction of productivity audits and increased competition for funding. Such changes converge at the level of doctoral education and could be expected to create tensions, particularly within the METS disciplines due to the close integration of doctoral education and research. Sweden provides an especially interesting case as changes to educational legislation and research policy, respectively, have been comparatively large. Swedish doctoral students today are guaranteed four years of fully financed studies and a monthly salary (normally between 2100 and 3000 âŹ). At the same time, more than 50 per cent of funds for research and doctoral education today come from funding bodies (governmental and private) external to the universities and are mainly awarded in competition. In the METS disciplines the dependence on external funding can approach 100 per cent, since government base-funding to a large extent is used for infrastructure and administration in order to attract more external funds and researchers with large grants. Consequently, researchers increasingly have had to compete with research proposals, CVs and bibliometric scores, and institutions are now often described as âresearch hotelsâ were you can stay as long as you pay. We have interviewed doctoral supervisors within medicine, a discipline that in Sweden almost exclusively is financed through external funding. For our analysis, we have used cultural-historical activity theory (CHAT) and constructed two co-occurring and overlapping activity systems: one for doctoral education and one for research. We find synergies as well as tensions and contradictions between the two systems but also adaptations. Supervisors describe how increasing pressure from the (research) funding system has reduced the available space for students to influence the design of their projects, to exercise creativity and to fail. Accommodating doctoral students within large and prestigious research projects also means that students often begin their studies at very different stages in the process, and rarely at the design stage. Supervising involves putting projects, funding and future opportunities at high risk, which is reflected in a student recruitment process characterised by risk-management. At the same time supervisors remark that students to a higher degree today view their studies as work rather than a calling. Furthermore, the requirements of educational policy for full funding and formal qualifications necessitates that supervisors form alliances with more senior researchers. Such alliances typically extend also to research and provide senior and well-funded researchers opportunities to exercise power over junior and less funded researchers. We conclude that Swedish research policy, contrary to its intentions and in combination with educational policy, could have negative and far-reaching consequences for doctoral student research and learning but also for the STEM disciplines themselves
Kommunikation och lÀrande i samband med PBL: Analys av muntlig interaktion vid grupptrÀffar
Problem baserat lĂ€rande (PBL) Ă€r sedan en tid tillbaka en vanligt förekommande studerandeaktiv arbetsform inom vĂ„rd- och lĂ€karutbildningar. PBL har i utvĂ€rderingsforskningen befunnits ge likvĂ€rdiga faktakunskaper och förbĂ€ttrade fĂ€rdigheter hos de studerande jĂ€mfört med andra arbetsformer. Viss forskning har ocksĂ„ bedrivits kring vilka faktorer som frĂ€mjar studenters lĂ€rande i sambad med PBL. UtgĂ„ngspunkten för den aktuella undersökningen har varit att karaktĂ€ren av den kommunikation som sker i samband med grupptrĂ€ffar torde ha stor betydelse för studenternas lĂ€rande. SĂ€rskild vikt har dĂ€rför lagts vid hur smĂ„gruppsamtalet fungerar som redskap för gemensam och enskild förstĂ„elseutvidgande reflektion i samband med PBL-grupptrĂ€ffar. Syftet med undersökningen har varit att studera muntlig student â student- och handledare studentkommunikation i samband med grupptrĂ€ffar som redskap för studenternas lĂ€rande. Undersökningen genomfördes som en enkel explorativ fallstudie inom ramen för en kurs pĂ„ termin tre i lĂ€karutbildningen vid Lunds universitet. I kursen, som ingĂ„r i den prekliniska fasen av utbildningen, förekommer varje vecka PBL-arbete kring ett fall inom ramen av tvĂ„ grupptrĂ€ffar. En grupp och deras handledares muntliga samarbete i anslutning till ett av dessa PBL-fall i samband med deras tvĂ„ grupptrĂ€ffar spelades in genom ljudupptagning och transkriberades dĂ€refter till tvĂ„ ordagranna grupptrĂ€ffsprotokoll. Dessa grupptrĂ€ffsprotokoll analyserades sedan med hjĂ€lp av sammanlagt sex olika begreppsapparater kring fyra olika aspekter av smĂ„gruppsamtalen. Analysen fokuserade pĂ„: (1) arbetsgĂ„ngen med sĂ€rskild betoning pĂ„ bearbetningsprinciper; (2) interaktionsmönster; (3) de studerandes muntliga aktivitet (verbala lĂ€randeorienterade aktiviteter, talhandlingar respektive talkaraktĂ€rer); och slutligen: (4) de muntliga handledarinterventionernas karaktĂ€r och betydelse. Resultatet av analysen tyder pĂ„ att sĂ„vĂ€l studenter som handledare var vĂ€l förtrogna med den föreslagna arbetsgĂ„ngen vid PBL och att de utförde sitt arbete i enlighet med de sju rekommenderade stegen; de första fem vid första trĂ€ffen, det sjĂ€tte mellan trĂ€ffarna och det sjunde vid den andra avslutande trĂ€ffen. I genomförandet av dessa steg, som uppenbarligen innebar aktivering av förkunskaper, uppmĂ€rksammade av situationsspecifika omstĂ€ndigheter kring och i viss mĂ„n Ă€ven utveckling av systematisk förstĂ„else av det Ă€mne som studerades, hade ordförande en aktiv grupplednings- och styrningsfunktion. De moment som bjöd de studerande svĂ„righeter verkade vara problemformuleringen följd av analysen och formuleringen av studiemĂ„len. Handledaren ingrep i samtliga dessa moment. MĂ„nga av de studenternas inlĂ€gg var av kollaborativ och konstruktiv karaktĂ€r. Kognitiva konflikter uppstod och bearbetades i flera fall. Under det första mötet var inlĂ€ggen oftast av kumulativ karaktĂ€r, men explorativa inlĂ€gg förekom ocksĂ„. Under andra trĂ€ffen förekom frĂ€mst en vĂ€xling mellan kumulativa och explorativa inlĂ€gg. De allra flesta interaktionerna var avgjort studenterna emellan. Ordföranden var frĂ€mst aktiv i sin ordföranderoll under första mötet. Under det andra var ordföranden frĂ€mst aktiv som gruppmedlem. Handledarens inlĂ€gg ledde ibland till en interaktion mellan handledaren och en enskild studerande. Oftast Ă„tergick de studerande nĂ€stan direkt till sin inbördes kommunikation igen. Studenternas inlĂ€gg innebar ofta en gemensam konstruktion av den verklighet man sökte förstĂ„ bĂ€ttre. Deras inlĂ€gg var sĂ„vĂ€l kumulativa som sonderade. Gruppsamtalen prĂ€glades av samarbete. Handledaren anvĂ€nde sig ofta av sin Ă€mnesexpertis i formuleringen av sina frĂ„gor till de studerande. Undantagsvis övergick handledaren till att förklara hur det förhĂ„ller sig med det de talade om. I de flesta fall begrĂ€nsade handledaren sig dock till att stödja de studerande i deras arbete med att konstruera gemensam och enskild förstĂ„else av det aktuella Ă€mnet. Handledaren gjorde ocksĂ„ inlĂ€gg som var Ă€mnade att engagera studerande i reflektion över deras bidrag till gruppsamtalens funktion och utveckling. Sammanfattningsvis, tyder resultaten av analysen pĂ„ att gruppsamtalen till stor del fungerar som de Ă€r tĂ€nkta att fungera. Ordförande, gruppmedlemmar och handledare uppvisade vilja och förmĂ„ga att utveckla efterfrĂ„gade kunskaper och fĂ€rdigheter inom det aktuella arbetsomrĂ„det. De samarbetade vĂ€l och svarade för mĂ„nga olika typer av talhandlingar i sina samtal med varandra. Samtalen verkar i stora drag ha kretsat kring gemensam konstruktion av den verklighet som avhandlades i det aktuella PBL-arbetet. Undersökningen har trots sina begrĂ€nsningar visat att tidigare utvecklade begreppsapparater fungerar ganska vĂ€l som analytiska redskap. Den har emellertid Ă€ven lett till en gryende medvetenhet om behovet av att utveckla ett mera gemensamt och förfinat teoretiskt sprĂ„k för analys av kommunikation och lĂ€rande i samband med undervisning och studier inom universitetets utbildningar pĂ„ grundnivĂ„n. Det som bedöms som sĂ€rskilt intressant att fortsĂ€tta studera Ă€r hur lĂ€rares undervisningsaktiviteter och studerandes gemensamma och enskilda studieaktiviteter griper in varandra och tillsammans ger utbildningens resultat i form av det lĂ€rande som faktiskt Ă€ger rum
Implementing the Critical Friend Method for Peer Feedback among Teaching Librarians in an Academic Setting
Objective â The role of the academic librarian has become increasingly educative in nature. In this study, the critical friend method was introduced among teaching librarians in an academic setting of medicine and health sciences to ascertain whether this approach could be implemented for feedback on teaching of these librarians as part of their professional development. Methods â We used a single intrinsic case study. Seven teaching librarians and one educator from the faculty of medicine participated, and they all provided and received feedback. These eight teachers worked in pairs, and each of them gave at least one lecture or seminar during the study period. The performance of one teacher and the associated classroom activities were observed by the critical friend and then evaluated and discussed. The outcome and effects of critical friendship were assessed by use of a questionnaire. Results â The present results suggest that use of the critical friend method among teaching academic librarians can have a positive impact by achieving the following: strengthening shared values concerning teaching issues; promoting self-reflection, which can improve teaching; facilitating communication with colleagues; and reducing the sense of âlonelinessâ in teaching. This conclusion is also supported by the findings of previous studies. Conclusion â The critical friend method described in this study can easily be implemented and developed among teaching librarians, provided that there is support from the organization. This will benefit the individual teaching librarian, as well as the organization at large
Forskningsbaserad utveckling av undervisning och lÀrande inom medicinska professionsutbildningar
UtvÀrdering av sjuksköterskeprogrammet vid Lunds universitet : Höstterminen 2012 - vÄrterminen 2014
2012 beslutade MedCUL (Medicinska fakultetens centrum för undervisning och lÀrande) och sjuksköterskeprogrammets ledning att pÄbörja en större utvÀrdering av sjuksköterskeutbildningen. Projektet bestÄr av tvÄ delar med delvis olika syften. Den första delen, som hÀr redovisas för perioden höstterminen 2012 till och med vÄrterminen 2014, syftar till att ta fram underlag för förbÀttring av programmet. Den andra delen Àr ett forskningsprojekt dÀr olika utvÀrderingsmetoder utprovas och jÀmförs. TillvÀgagÄngssÀtten har varit fokusgrupper med studenter pÄ termin tre respektive sex, enkÀterna DREEM och CLES+T, intervjuer med enskilda studenter och lÀrare, samt analys av kursplaner och andra kursrelaterade dokument. Projektet pÄbörjades i samband med att programmet sjösatte en ny utbildningsplan höstterminen 2012 och de studenter som ingÄtt i projektet representerar sex olika kohorter, fyra inom den tidigare utbildningsplanen och tvÄ inom den nuvarande. Denna rapport inleds med en sammanfattning av de olika tillvÀgagÄngssÀtt vi anvÀnt samt huvuddragen i resultaten (i rapportens appendix Äterfinns samtliga enkÀter och frÄgemallar samt resterande resultat). I den avslutande diskussionen, dÀr vi ocksÄ ger förslag för utveckling, har vi begrÀnsat oss till ett antal problemomrÄden som vi menar framstÄtt sÀrskilt tydligt och Àr sÀrskilt viktiga att göra nÄgot Ät. Rapportens resultatdel rymmer dock mer Àn sÄ och kan vara anvÀndbart för vidare analys och utvecklingsarbete
The desired competence of the Swedish ambulance nurse according to the professionals â A Delphi study
Portfolio as a method for continuous assessment in an undergraduate health education programme
Developing a competence-based core curriculum in biomedical laboratory science: a Delphi study.
In this study the Delphi technique has been used to develop a core curriculum for education of the biomedical scientist. The rapid development in biomedicine and the corresponding changes in methodology in biomedical laboratories demand careful planning of the education of biomedical scientists. The Delphi technique uses an anonymous panel of experts for suggestions and assessments aiming at consensus. Twenty-six experts from different kinds of hospital and university laboratories took part in the investigation. They suggested and assessed necessary competences for a recently graduated biomedical scientist, and if 75% or more of the participants agreed on a competence, it was included in the core curriculum. The final list consisted of 66 competences of varying depth, in three categories. This list contained several generic competences, concerning for example basic laboratory methods, handling of samples, dealing with apparatus and applying relevant rules and laws; basic knowledge in chemistry, preclinical medicine and laboratory methods; and finally attitudes that the panel expected in the recently graduated person. The core was sufficiently restricted to be used in a three-year programme and still leave space for about one year of electives/special study modules. It became rather traditional, e.g. it did not include competences that many recent reports consider important for the future professional
- âŠ