4 research outputs found
Efecte de la càrrega de treball infermera en el compliment de les mesures preventives no farmacològiques de la pneumònia associada a ventilació mecànica
La pneumònia associada a ventilació mecànica és l'esdeveniment advers evitable més prevalent i greu del pacient crític. Les infermeres tenen un paper essencial en l’aplicació de les mesures preventives no farmacològiques, ja que aquestes mesures estan directament relacionades amb els factors extrínsecs. Per tant, són potencialment modificables a través de la pràctica clínica infermera. L'adherència a les guies per evitar aquesta complicació és incompleta atribuint-se a factors com el dèficit de coneixement, la càrrega de treball, entre d'altres.
Es va proposar com objectiu d’aquesta tesi analitzar la càrrega de treball de la infermera com un factor que afecta l'aplicació de mesures no farmacològiques per la prevenció de la pneumònia associada a ventilació mecànica.
La metodologia de la investigació es va desenvolupar en dos fases. La primera d’elles va ser de pilotatge realitzada en una única unitat de cures intensives, que va permetre fer un anàlisi i una aproximació preliminar sobre la relació entre càrrega de treball de la infermera i adhesió a les mesures preventives no farmacològiques de la pneumònia associada a ventilació mecànica. La segona fase, més profunda i extensa, es va portar a terme en dues unitats de cures intensives, amb la intenció de validar els resultats obtinguts en la primera fase (unicentre). Per aquest motiu, a continuació es farà menció només a aquesta segona fase (multicentre). El disseny plantejat va ser d’un estudi observacional i transversal realitzat en dues unitats de cures intensives mèdic-quirúrgiques. La població estudiada van ser les infermeres de cures intensives que tinguessin al seu càrrec pacients sotmesos a qualsevol forma de ventilació mecànica i/o respiració espontània amb via aèria artificial (tub endotraqueal o traqueotomia). Les variables principals estudiades varen ser la càrrega de treball mesurada mitjançant el Nine Equivalents of Nurse Manpower Score, un qüestionari de coneixements i l’aplicació de les 9 mesures no farmacològiques seleccionades: manteniment del capçal del llit a 30º-45º, higiene bucal amb
clorhexidina (registre en gràfica), control de la pressió del pneumotaponament del tub endotraqueal (registre en gràfica), procediment d’aspiració de secrecions endotraqueals que incloïa la higiene de mans pre i post-aspiració, ús de sonda estèril i la seva manipulació de manera asèptica, ús de màscara i ulleres.
Els resultats mostren que la mitjana del Nine Equivalents of Nurse Manpower Score per infermera era de 50 ± 13. Les infermeres tenien un coneixement elevat de les mesures preventives a aplicar, amb una mitjana d’un 97.39%, però aquest no es corresponia amb la seva aplicació en la pràctica assistencial. Es va trobar una marcada variabilitat en l’adhesió a les mesures preventives no farmacològiques, anant entre l’11,9% per a la higiene de mans fins a gairebé el 100% per a l'ús d'una sonda d'aspiració estèril.
Es van realitzar un total de 327 observacions de 76 infermeres. L'anàlisi de regressió va detectar una associació significativa entre la càrrega de treball i l’aplicació de mesures preventives de la pneumònia associada a ventilació mecànica. En concret, a major càrrega de treball, major grau de compliment amb les mesures de prevenció no farmacològiques de la pneumònia associada a ventilació mecànica.
Quan es van analitzar factors relacionats amb les característiques de les infermeres observades, es va detectar una diferència significativa en el compliment amb les mesures de prevenció en els diferents grups d’edat, observant-se una major adherència en el grup de 31 a 40 anys i una menor adherència en els majors de 51 anys.
Amb aquest treball de tesi es pot concloure que una major càrrega de treball de la infermera, quantificada amb l’escala NEMS, no està associada amb un pitjor compliment de les MPNF. Alhora que el coneixement adequat que tenen les infermeres sobre les mesures de prevenció de la pneumònia associada a ventilació mecànica no s'aplica completament en la pràctica diària.
Els resultats suggereixen que la manca de compliment de les mesures de prevenció no es deriva de l'augment de la càrrega diària, sinó que podrien estar relacionat amb aspectes del comportament, estructurals i/o organitzatius.Ventilator-associated pneumonia (VAP) is one of the most prevalent and serious adverse events in critically ill patients. Since VAP can be prevented to some extent, clinical practice guidelines recommend several preventive measures, but the actual adherence with these measures is incomplete. The aim of the present thesis project was to analyze whether nursing workload is associated with the adherence to non-pharmacological prevention measures (NPPM) in the prevention of ventilator-associated pneumonia.
The project included two observational phases. The first pilot phase was conducted in a single medical-surgical ICU, and the second consisted in a multicenter observational study carried out in two medical-surgical ICUs. Nurses in charge of patients under ventilator support were observed during an endotracheal secretion aspiration procedure, and compliance with the application of non-pharmacological VAP prevention measures was determined. Nursing workload at the time of the observation was also computed, by means of the Nine Equivalents of Nursing Manpower Use Score (NEMS).
A total of 327 observations from 76 ICU-staff nurses were made and included in the analysis. Application of the specific preventive measures was uneven, ranging from 11% for hand washing pre-aspiration to 97% for the use of a sterile aspiration probe. The Nine Equivalents of Nursing Manpower Use Score was 50 ± 13. Increased workload was not associated with the lack of application of preventive measures. In fact, compliance with NPPM was significantly lower in situations with lower workload. The application of the NPPM was also significantly different among nurses, independently of the workload.
The main conclusion of the present thesis project is that increased workload is not associated with the lack of adherence with NPPM for VAP prevention. Failure to follow these measures might be subject to other personal and/or contextual factors
1,4-Diazaspiro[2.2]pentanes as a Flexible Platform for the Synthesis of Diamine-Bearing Stereotriads
Nitrogen-containing stereotriads occur in a number of
biologically
active compounds, but general and flexible methods to access these
compounds are limited mainly to the manipulation of chiral olefins.
An alternative approach is to employ a highly chemo-, regio-, and
stereocontrolled allene oxidation that can install a new carbon–heteroatom
bond at each of the three original allene carbons. In this paper,
an intramolecular/intermolecular allene bis-aziridination is described
that offers the potential to serve as a key step for the construction
of stereotriads containing vicinal diaminated motifs. The resultant
1,4-diazaspiro[2.2]pentane (DASP) scaffolds contain two electronically
differentiated aziridines that undergo highly regioselective ring
openings at C1 with a variety of heteroatom nucleophiles to give chiral <i>N</i>,<i>N</i>-aminals. Alternatively, the same DASP
intermediate can be induced to undergo a double ring-opening reaction
at both C1 and C3 to yield vicinal diaminated products corresponding
to formal ring opening at C3. The chirality of a propargyl alcohol
is easily transferred to the DASP with good fidelity, providing a
new paradigm for the construction of enantioenriched nitrogen-containing
stereotriads