27 research outputs found
IstoÄnogoranski kajkavski govori pod poveÄalom. Vrijedan prinos hrvatskoj dijalektologiji. Marina MarinkoviÄ. Kajkavski govori istoÄnoga Gorskoga kotara. Zagreb ā Delnice: Hrvatska sveuÄiliÅ”na naklada ā Ogranak Matice hrvatske u Delnicama, 2018., 261 str.
Smiljan Grbac, Slovnica kastavskega govora, Udruga Äakavski senjali, Kastav, 2021., 197 str. ISBN: 978-953-48136-3-8.
Gorski kotar in the Light of Diverse Studies
Gorski kotar dosad je rijetko bio predmet iscrpnijih etnoloŔkih i povijesnih istraživanja,
Å”to se može iÅ”Äitati iz nedostatka povijesnih vrela za rekonstrukciju predmigracijskoga
stanja na gorskokotarskome podruÄju. Usto, o stanovniÅ”tvu Gorskoga kotara
prije 13. stoljeÄa povijesni izvori ne govore mnogo, nema vijesti o naseljima ni srediÅ”tima
gospodarskoga i upravnoga života. Kako je rijeÄ o prostoru koji je dugotrajno
bio obilježen migracijama uzrokovanim osmanlijskim napadima, u literaturi se Äesto
navode teze o novopridoŔlome stanovniŔtvu pristiglom upravo zbog bježanja od osmanlijske
sile. ZahvaljujuÄi tom naseljavanju, trajno se izmijenila gorskokotarska jeziÄna i
izvanjeziÄna zbilja koju bi znanstveno-struÄnim pristupom valjalo rasvijetliti. U ovome
se radu povijesni podatci donose iz postojeÄe literature, a nedavno provedeno jeziÄno
istraživanje na Å”tokavskome ikavskom podruÄju Gorskoga kotara demantiralo je neke
prethodno postavljene tvrdnje.Gorski kotar has so far rarely been the subject of comprehensive ethnological and
historical studies. This may be confirmed by the lack of historical sources needed for
the reconstruction of the pre-migration state in the area of Gorski kotar. Furthermore,
historical sources offer not a lot of information on the population of Gorski kotar before
the 13th century, or on settlements or economic and administrative centres. Since this
area had for a very long period been marked by migrations caused by the Ottoman attacks,
literature frequently quotes theses regarding the arrival of new population due
to their flight from the Ottoman power. Thanks to this new arrivals, both the linguistic
and the extra-linguistic portraits of Gorski kotar have permanently changed. This issue
ought to be elucidated using scientific and professional approach. The article quotes
historical data from the existing literature, whilst several previous claims have been
proven wrong by a linguistic study recently conducted in the Ikavian Å tokavian part
of Gorski kotar
Kako govoru/govoridu naŔi stari o Ŕoltanskim govorima uzduž i poprijeko
Filip GaloviÄ autor je knjige GOVORI OTOKA Å OLTE u izdanju OpÄine Å olta i Hrvatskog katoliÄkog sveuÄiliÅ”ta (Zagreb, 2019). Otok Å olta, koji je tema u ovoj knjizi, pripada srednjodalmatinskom otoÄju, a nalazi se nadomak Splita (9 nautiÄkih milja ili 15 km) te predstavlja dijalektoloÅ”ko otoÄno blago u mjestima: Maslinica, Donje Selo, Srednje Selo, Grohote (srediÅ”te opÄine Å olte ā najveÄe i najstarije selo) s RogaÄem (jer je rijeÄ o istim jeziÄnim posebnostima), Gornje Selo i Stomorska. Noviji podatci podastrijeti u knjizi rezultat su terenskoga istraživanja provedena u svim navedenim punktovima, koje nije obuhvatilo NeÄujam i Gornju KruÅ”icu. RijeÄ je o mjestima u kojima nema stalnih govornika
Staren na spomen, mladen za naprvo! Slovnik kastafskega govora. Cvjetana MiletiÄ, Slovnik kastafskega govora, Udruga Äakavski senjali, Kastav, 2019.
On the Non-Material Heritage of the Lovran Region (Zbornik LovranÅ”Äine. 2014. Knjiga 3. Katedra Äakavskog sabora Lovran. Lovran.)
Staren na spomen, mladen za naprvo! Slovnik kastafskega govora. Cvjetana MiletiÄ, Slovnik kastafskega govora, Udruga Äakavski senjali, Kastav, 2019.
ZNAÄAJAN PRINOS HRVATSKOJ DIJALEKTOLOGIJI Prikaz knjige Slivanjski govori: fonologija i morfologija Perine VukÅ”a Nahod (Zagreb: Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, 2017.)
U izdanju Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje u Zagrebu je 2017. g. izaÅ”la monografija iz podruÄja dijalektologije autorice Perine VukÅ”e Nahod u kojoj se opisuju i u punome smislu rijeÄi predstavljaju slivanjski govori. Slivanjski govori: fonologija i morfologija knjiga je nastala na temelju autoriÄine doktorske disertacije obranjene 2014. g., a plod je njezina dugogodiÅ”njega terenskoga i kabinetskog rada. Autorica je disertaciju znatno proÅ”irila i doradila te graÄu prikupljenu u mjestima slivanjskoga kraja podvrgnula temeljitoj dijalektoloÅ”koj analizi na fonoloÅ”koj i morfoloÅ”koj razini