3 research outputs found
Erfaringar etter handteringa av smitte og utbrot av covid-19 i Noreg hausten 2021 og vinteren 2022 i utvalde kommunar
Source at https://www.fhi.no/.Kommunane har hatt ei avgjerande rolle i handteringa av smitte og utbrot gjennom pandemien.
Kommunane har gjort dette i samarbeid med nabokommunar, statsforvaltarar og nasjonale
helsestyresmakter. Dette gjeld ogsÄ for kommunane som deltok i denne gjennomgangen.
Denne rapporten har ved hjelp av intervju med eit utval kommunar hausta erfaringar om korleis ulike
kommunar har oppdaga og handtert utbrot og tiltak knytt til situasjonen lokalt, regionalt og
nasjonalt. MÄlet har vore Ä hausta erfaringar for sÄ Ä kunna trekka lÊrdom av handteringa av covid19 i kommunane. Studieperioden har vore frÄ august 2021 (frÄ skulestart med innfÞring av test for
karantene) til februar 2022 (dÄ nasjonale tiltak vart oppheva). FokusomrÄda i denne gjennomgangen
har vore pÄ kontaktreduserande tiltak, TISK (testing, isolering, smittesporing og karantene), og tiltak i
skular
Erfaringar etter handteringa av smitte og utbrot av covid-19 i Noreg hausten 2021 og vinteren 2022 i utvalde kommunar
Kommunane har hatt ei avgjerande rolle i handteringa av smitte og utbrot gjennom pandemien. Kommunane har gjort dette i samarbeid med nabokommunar, statsforvaltarar og nasjonale helsestyresmakter. Dette gjeld ogsÄ for kommunane som deltok i denne gjennomgangen.
Denne rapporten har ved hjelp av intervju med eit utval kommunar hausta erfaringar om korleis ulike kommunar har oppdaga og handtert utbrot og tiltak knytt til situasjonen lokalt, regionalt og nasjonalt. MÄlet har vore Ä hausta erfaringar for sÄ Ä kunna trekka lÊrdom av handteringa av covid-19 i kommunane. Studieperioden har vore frÄ august 2021 (frÄ skulestart med innfÞring av test for karantene) til februar 2022 (dÄ nasjonale tiltak vart oppheva). FokusomrÄda i denne gjennomgangen har vore pÄ kontaktreduserande tiltak, TISK (testing, isolering, smittesporing og karantene), og tiltak i skular.
Arbeidet er koordinert av ei intern gruppe ved avdeling for smittevern og beredskap pÄ Folkehelseinstituttet (FHI). Helsedirektoratet har spelt inn pÄ plan for prosjektet, vore representert ved intervju og spelt inn pÄ funna utarbeida av FHI. Dei involverte kommunane og statsforvaltarane som har deltatt i erfaringsgjennomgangen har fÄtt lesa gjennom, og kome med kommentarar i forkant av publisering av rapporten.
Etter to Ă„r med pandemi vert det nĂ„ utarbeida ulike rapportar og evalueringar knytt til ulike aktĂžrar i pandemihandteringa. Denne rapporten er eit supplement til dette arbeidet, og me har i dette arbeidet hatt meir fokus pĂ„ utvalde omrĂ„de nemnt over. Ein liknande erfaringsgjennomgang vart gjennomfĂžrt etter utvalde utbrot av covid-19 i Noreg, desember 2020 â mars 2021. Denne rapporten bygger pĂ„ funn frĂ„ den fyrste rapporten.
Innsamla data over tiltak viser at det har vore sette i verk ei rekke ulike tiltak, og unntak til desse. PÄ nasjonalt nivÄ har det hyppig blitt gjort endringar gjennom perioden, medan det har vore ulik tilnÊrming pÄ lokalt nivÄ. Medan dei fleste nasjonale smitteverntiltaka er iverksette som pÄbod, er dei fleste lokale tiltaka samla sett i dei utvalde kommunane innfÞrt som anbefalingar.
Resultata av samtalane stÞttar at kommuneoverlegen har ei viktig rolle i rapportering, samhandling og rÄdgjeving. Kommunane har samarbeida tett med nabokommunar, statsforvaltarar og nasjonale helsestyresmakter i arbeidet med Ä handtere smitte og utbrot. Statsforvaltar har hatt ei sentral rolle i samhandling pÄ lokalt og regionalt plan ved Ä vera bindeledd mellom kommunane, helsefÞretak og Helsedirektoratet.
Det kjem klart fram at det er viktig med god informasjon nÄr det er endring av nasjonale tiltak. Kommunane ville sett pris pÄ Ä vera orientert om endringar i forkant av pressekonferansar dÄ dei treng noko tid for Ä fÞrebu og innfÞra omfattande tiltak, som til dÞmes test for karantene for skulebarn. God informasjon kan fÞrebygga uro.
Erfaringa frÄ kommunane er at lokale tiltak i mange tilfelle kan passa betre til den lokale situasjonen enn nasjonale tiltak, sidan utbrot kan variera i omfang og tid ulike stader i landet. PÄ den andre sida er det omfattande og arbeidskrevjande Ä utvikla lokale tiltakspakkar. Det krev ogsÄ erfaring.
Det kom ulik tilbakemelding om kva som var best av hyppige endringar for Ä avlaste tiltaksbÞr, eller Ä samle opp endringar for Ä lettare kommunisera desse ut. I tillegg var ei erfaring at det kan vera meir krevjande Ä avvikla tiltak enn Ä innfÞra dei. Avvikling av enkelttiltak kan ogsÄ fÞra til press pÄ andre tenester, som lokal kapasitet pÄ test- og smittesporing.
Kommunane si erfaring er og at rÄd og tiltak bÞr vera tydelege og logiske for at dei skal bli respektert. Rettleiing til kommunane i form av kommunelegehandboka, Sykdomspulsen og webinar, samt skriftleg og individuelle rÄd, er avgjerande og viktige. NÄr FHI har stÞtta kommunelegar og kommunar med fagleg fundament, vert kommunane trygga i si rolle.
Det kan vera utfordrande for kommunane Ä balansera smittevern og frykt for smitte opp mot negative konsekvensar av tiltak. Tydeleg kommunikasjon frÄ kommunane til innbyggarane med grunngjevinga for tiltaka kan fÞrebygga dette. Kommunane som deltok melder og at tiltaka kan ha fÞrt til negative konsekvensar for ulike grupper i form av auka pÄgang til ulike helsetenester, utanforskap sosialt, psykisk og Þkonomisk.
LĂŠringspunkt
UtifrÄ gruppesamtalane med utvalde kommunar og statsforvaltarar vil me trekka fram fÞlgande lÊringspunkt knytt til smitteverntiltaka:
⹠Ved endringar av tiltak bÞr informasjon frÄ sentralt hald vera tydeleg og oppdatert.
⹠Grunngjeving for tiltaka mÄ vera god og tydeleg kommunisert ut til innbyggarane. Anbefalingar og rÄd bÞr vera logiske for at innbyggarar skal respektera dei.
⹠Det har vore hyppige endringar av tiltak pÄ nasjonalt plan. Ein mÄ gjera grundige vurderingar om kor hyppig ein vil innfÞra endringar, for slik Ä balansera tydeleg kommunikasjon opp mot lÄgast mogleg tiltaksbÞr.
⹠Tydlegare kommunikasjon knytt til strategi og tiltak gjer kommunane betre budde pÄ endringar. I tillegg kan dette bÄde fÞrebygga kaos og skape lojalitet gjennom tydeleg kommunikasjon.
⹠NÄr det blir innfÞrt omfattande nasjonale tiltak, som test for karantene ved skulestart (august 2021), bÞr dette kommuniserast til kommunane i god tid fÞr innfÞring, og ikkje i ferie. Det er ein fordel for kommunane Ä fÄ informasjon om endring av tiltak i forkant av pressekonferansar, slik at dei fÄr fÞrebu seg pÄ desse endringane.
⹠Det skal svÊrt tungtvegande grunnar til for Ä stenge skular, og nytte mÄ vegast nÞye opp mot konsekvensane for born, unge og samfunnet pÄ lengre sikt.
⹠RÄd rundt bruk av tiltak og trafikklysmodellen bÞr vera eintydige og klare frÄ nasjonalt hald.
⹠Tiltak som har stor tiltaksbÞr bÞr ikkje vara lenger enn naudsynt for Ä unngÄ uÞnskte effektar som psykiske plager, einsemd, utanforskap og personlege Þkonomiske tap.
⹠Det bÞr vera eit nasjonalt ansvar Ä utvikla kunnskapsgrunnlag for ulike enkelttiltak, inkludert bÄde kunnskap om smitteverneffekt av tiltaka og tiltaksbÞra.
⹠Det kan vere behov for Ä utvikle eit digitalt nasjonalt smittesporingsverktÞy. Dette kan ogsÄ vera nyttig til anna type utbrotshandtering.
⹠FHI og Helsedirektoratet bÞr vera samstemte i si rÄdgjeving til kommunane
Erfaringar etter handteringa av smitte og utbrot av covid-19 i Noreg hausten 2021 og vinteren 2022 i utvalde kommunar
Kommunane har hatt ei avgjerande rolle i handteringa av smitte og utbrot gjennom pandemien.
Kommunane har gjort dette i samarbeid med nabokommunar, statsforvaltarar og nasjonale
helsestyresmakter. Dette gjeld ogsÄ for kommunane som deltok i denne gjennomgangen.
Denne rapporten har ved hjelp av intervju med eit utval kommunar hausta erfaringar om korleis ulike
kommunar har oppdaga og handtert utbrot og tiltak knytt til situasjonen lokalt, regionalt og
nasjonalt. MÄlet har vore Ä hausta erfaringar for sÄ Ä kunna trekka lÊrdom av handteringa av covid19 i kommunane. Studieperioden har vore frÄ august 2021 (frÄ skulestart med innfÞring av test for
karantene) til februar 2022 (dÄ nasjonale tiltak vart oppheva). FokusomrÄda i denne gjennomgangen
har vore pÄ kontaktreduserande tiltak, TISK (testing, isolering, smittesporing og karantene), og tiltak i
skular