2 research outputs found
Barriers reducing renovation of municipal wastewater collective systems
Erfaringsbasert master, 30 poengs avhandlingFølgende problemstilling er undersøkt med en kvalitativ intervju- og dokumentundersøkelse i Gjøvik: Hvorfor blir ikke avløpsnettet fornyet raskere i kommuner som har utfordringer med dårlig avløpsnett? Hvilke mangler er det i politikken, på hvilke måter svikter gjennomføringsprosessene og hvilken betydning har forhold utenfor kommunens kontroll. Til tross for at Gjøvik har gode styringsdokumenter, er velorganisert og har kompetente og engasjerte medarbeidere, viser denne undersøkelsen at fornyelsestakten bare er knapt høyere enn det løpende forfallet. Dette til tross for at kommunen har store utfordringer i avløpsnettet og at så mye som 50 km av avløpsnettet ble vurdert til å være modent for utskiftning i 2008.
Begrensninger i den administrative kapasiteten til å prosjektere, bestille og følge opp fornyelsesprosjektene er en barriere i Gjøvik. Manglende inflasjonsjustering av investeringsplanen og en restriktiv holdning til å bestille prosjekter som kan føre til budsjettoverskridelser er også med på å forklare den manglede fornyelsen da dette fører til at det brukes noe mindre ressurser på fornyelse enn forutsatt.
Ser en utover Gjøvik er det noen trekk ved fagområdet som utpeker seg spesielt: Nivået på avløpsgebyret påvirker kommunens attraktivitet og dette begrenser trolig den lokalpolitiske viljen til å vedta en intensivert fornyelse. Den regionale konkurransen mellom kommunen om å være attraktive gjør at gebyrfastsettelsen blir en faktor delvis utenfor kommunens kontroll. Når den lokalpolitiske rollen i fornyelsesarbeidet begrenser seg til å vedta avløpsfaglige planer og bevilge penger, mangler det samtidig en arena som gjør det relevant for lokalpolitikere å engasjere seg i avløpsforvaltningen og slik stimulere den lokalpolitiske viljen til å vedta en større innsats.
Gjennomføringsprosessene påvirkes av samspillet mellom avløpssektorens egne behov oppimot behov knyttet til arealpolitikken og muligheter til å samordne tiltakene med vei, vann, fjernvarme osv. Dette påvirker ikke nødvendigvis omfanget av fornyelse målt i lengder fornyet avløpsnett, men får konsekvenser for effekten av tiltakene da det påvirker den tiltenkte systematikken. Motsetningene forsterkes av at avløpssektorens saneringsplaner typisk er laget som langsiktige investeringsprogrammer, og dette passer dårlig sammen med dynamikken som preger samfunnet for øvrig. Kanskje ville en mer prosjektorientert måte å organisere fornyelsen på gitt bedre resultater.Engelsk sammendrag (abstract)
Barriers reducing renovation of municipal wastewater collective systems are studied in a qualitative survey, using the municipality of Gjøvik as a case. Possessing high standard policy documents, good organization and a competent and dedicated staff, Gjøvik should have good possibilities to succeed in renovating their waste water collective system. Stil there is a significant backlog and current renovation pace is not sufficient to catch up with this.
Gjøvik experience some limitations regarding the administrative capacity in designing, ordering and monitoring projects. The lack of inflation adjustment of the investment plan and a restrictive attitude towards ordering projects that could cause budget overruns, may also be a part of the explanation, as this leads to the use of slightly less resources on renovation than prescribed.
The local political role in the field seems to be limited to adopting academic plans and grant money. There is missing an arena for nourishing political involvement and dedication, and this might limit the political will to adopt a more comprehensive investment plan. The level of the sanitation fees affect the municipality's attractiveness and regional competition over attractiveness probably also limits the political will to adopt a more comprehensive investment plan.
Implementation processes are also affected by the interaction between wastewater sector's own needs versus the needs related to land use policies and opportunities to coordinate efforts with roads, water, district heating, etc. This does not affect the extent of renovation in the terms of lengths renewed sewer systems, but with consequences for achieved effects, as the intended systematics are affected. The wastewater sector's renovation plans are typically designed as long-term investment programs, and this does not fit well with the more short-term dynamics that characterize society. Perhaps could a more project-oriented way to organize the work yield better results
Barrierer mot fornyelse av avløpsnett
Følgende problemstilling er undersøkt med en kvalitativ intervju- og dokumentundersøkelse i Gjøvik: Hvorfor blir ikke avløpsnettet fornyet raskere i kommuner som har utfordringer med dårlig avløpsnett? Hvilke mangler er det i politikken, på hvilke måter svikter gjennomføringsprosessene og hvilken betydning har forhold utenfor kommunens kontroll. Til tross for at Gjøvik har gode styringsdokumenter, er velorganisert og har kompetente og engasjerte medarbeidere, viser denne undersøkelsen at fornyelsestakten bare er knapt høyere enn det løpende forfallet. Dette til tross for at kommunen har store utfordringer i avløpsnettet og at så mye som 50 km av avløpsnettet ble vurdert til å være modent for utskiftning i 2008.
Begrensninger i den administrative kapasiteten til å prosjektere, bestille og følge opp fornyelsesprosjektene er en barriere i Gjøvik. Manglende inflasjonsjustering av investeringsplanen og en restriktiv holdning til å bestille prosjekter som kan føre til budsjettoverskridelser er også med på å forklare den manglede fornyelsen da dette fører til at det brukes noe mindre ressurser på fornyelse enn forutsatt.
Ser en utover Gjøvik er det noen trekk ved fagområdet som utpeker seg spesielt: Nivået på avløpsgebyret påvirker kommunens attraktivitet og dette begrenser trolig den lokalpolitiske viljen til å vedta en intensivert fornyelse. Den regionale konkurransen mellom kommunen om å være attraktive gjør at gebyrfastsettelsen blir en faktor delvis utenfor kommunens kontroll. Når den lokalpolitiske rollen i fornyelsesarbeidet begrenser seg til å vedta avløpsfaglige planer og bevilge penger, mangler det samtidig en arena som gjør det relevant for lokalpolitikere å engasjere seg i avløpsforvaltningen og slik stimulere den lokalpolitiske viljen til å vedta en større innsats.
Gjennomføringsprosessene påvirkes av samspillet mellom avløpssektorens egne behov oppimot behov knyttet til arealpolitikken og muligheter til å samordne tiltakene med vei, vann, fjernvarme osv. Dette påvirker ikke nødvendigvis omfanget av fornyelse målt i lengder fornyet avløpsnett, men får konsekvenser for effekten av tiltakene da det påvirker den tiltenkte systematikken. Motsetningene forsterkes av at avløpssektorens saneringsplaner typisk er laget som langsiktige investeringsprogrammer, og dette passer dårlig sammen med dynamikken som preger samfunnet for øvrig. Kanskje ville en mer prosjektorientert måte å organisere fornyelsen på gitt bedre resultater