19 research outputs found
III Col·loqui "Mirades de la ciència sobre el temps. El cicle de la vida" (Universitat de Barcelona, Facultat de Filologia, 19 i 20 de maig de 2016)
"La Spagna plurale IV. Dialoghi interculturali: La traduzione nella Spagna plurale" (Universitat de Bolonya, 7 de març de 2018)
L'obra lingĂĽĂstica d'Ildefons Rul·lan
Ildefons Ruŀlan Ă©s autor de les tres obres lingĂĽĂstiques que s'estudien en aquest article: Ensayo filolĂłgico aplicado a la lengua mallorquina (1884), Apuntes para un vocabulario etimolĂłgico mallorquĂn (1899) i FilologĂa de Calendario (1903). En primer lloc, es descriu la vida de l'autor i les seves obres principals. En segon lloc, s'analitza cada obra des d'un punt de vista lingĂĽĂstic. En tercer lloc, s'estudien alguns dels aspectes lingĂĽĂstics de les obres, com ara la justificaciĂł de l'Ăşs del castellĂ , el sistema ortogrĂ fic, la concepciĂł que Ruŀlan tĂ© de la lingĂĽĂstica o bĂ© la seva concepciĂł sobre la unitat del catalĂ .Ildefons Ruŀlan is the author of the three linguistic works studied in this paper: Ensayo filolĂłgico aplicado a la lengua mallorquina (1884), Apuntes para un vocabulario etimolĂłgico mallorquĂn (1899) and FilologĂa de Calendario (1903). In the first place, this paper describes the life of the author and his main works. In the second place, each work is analysed from a linguistic point of view. In the third place, we look at some specific linguistic aspects of these contributions, such as the reason for using Spanish and not Catalan, the spelling system, Ruŀlan's conception of linguistics or his vision of the unity of the Catalan language
"La Spagna plurale IV. Dialoghi interculturali: La traduzione nella Spagna plurale" (Universitat de Bolonya, 7 de març de 2018)
Els bestiaris catalans : estat de la qĂĽestiĂł
Treballs Finals de Grau de Filologia Catalana, Facultat de Filologia, Universitat de Barcelona, Curs: 2015-2016, Tutors: LluĂs Cifuentes i Comamala i Glòria Casals NoguĂ©s"Es diu que el bestiari hauria estat de les obres mĂ©s llegides durant l’Edat Mitjana (BellĂ©s 2004: 9). Molt probablement tambĂ© va ser aixĂ en el cas catalĂ . Aquesta enorme difusiĂł no s’adiu, però, amb l’interès que han desvetllat en els filòlegs catalans, inclosos els lingĂĽistes... En aquest treball presentarem un estat de la qĂĽestiĂł i una descripciĂł dels textos catalans que es poden considerar bestiaris, que pot orientar en la lectura de les obres literĂ ries que prenen temes i motius, exemples i moralitzacions, d’aquest gènere.
IV Congrés Internacional de l'Associació de Joves Investigadors en Llengua i Literatura Catalanes (Universitat de Barcelona, 30 de setembre i 1 i 2 d'octubre de 2020)
Jornada "Literatura catalana contemporĂ nia: institucionalitzaciĂł i llengua literĂ ria", AssociaciĂł Internacional de Llengua i Literatura Catalanes (11 de desembre del 2020)
Amanda Ulldemolins Subirats, «La llengua estĂ ndard a les comarques centrals del domini lingĂĽĂstic català », CastellĂł de la Plana, Universitat Jaume I / FundaciĂł GermĂ ColĂłn, 2022, 219 p.
Book review: Amanda Ulldemolins Subirats, La llengua estĂ ndard a les comarques centrals del domini lingĂĽĂstic catalĂ , CastellĂł de la Plana, Universitat Jaume I / FundaciĂł GermĂ ColĂłn, 2022, 219 p., ISBN 978-84-18432-92-7
La cartelleria multilingĂĽe de Ciutat Vella (Barcelona): un exemple de democratitzaciĂł comunicativa
Segon premi de la XXVIII edició del Premi Carme Serrallonga, 2021Barcelona, amb 1 664 182 habitants, és la ciutat més poblada de Catalunya. És,
també, una de les ciutats amb un major nombre de població estrangera: 461 972 habitants
(un 27,76 %).1 Aquest gairebé mig milió de barcelonins nascuts fora d’Espanya fan que
Barcelona sigui, tambĂ©, una de les ciutats mĂ©s plurilingĂĽes del paĂs. Tot i que no hi ha
dades oficials, el Grup d’Estudi de Llengües Amenaçades (GELA) de la Universitat de
Barcelona tenia localitzades, a mitjan 2019, 310 llengĂĽes parlades arreu de Catalunya, 2
la majoria de les quals es parlen també a Barcelona, segons un estudi de Linguapax.3
Segons els estudis del GELA i de Linguapax les llengües més parlades a la capital
catalana, a part del catalĂ i del castellĂ , sĂłn l’amazic, l’à rab, el bengalĂ, l’urdĂş, el mandarĂ,
el romanès, l’anglès, el rus i el quĂtxua. Ă’bviament, en el si de la geografia urbana
aquestes llengĂĽes es reparteixen de manera desigual. Per exemple, Ă©s conegut que la major
part de la comunitat filipina de Barcelona —això és, que parla tagal—, viu al Raval, a
Ciutat Vella, mentre que una part important de la comunitat xinesa viu al barri del Fort
Pienc, a l’Eixample