12 research outputs found
Psykisk helsearbeid under ulike kulturelle betingelser: refleksjoner rundt empatiens funksjon i arbeidet med Ă„ beskytte menneskerettighetene. Belyst med et eksempel fra Indonesia
Skadelig bruk av tvang bryter menneskerettigheter. Likevel fortsetter tvangsbruken, ofte med gode intensjoner om Ä gjÞre det som er til det beste for pasienten. Med et eksempel fra Indonesia undersÞker denne teksten kritisk hvorvidt menneskerettigheter eller sosiale og profesjonelle konvensjoner skal legges til grunn i vanskelige situasjoner. Dette blir diskutert med Ä spÞrre om omsorg kan beskytte oss mot brudd pÄ menneskerettighetene.acceptedVersio
Pasung: A qualitative study of shackling family members with mental illness in Indonesia
Use of coercion on people with mental illness is a deeply embedded practice around the world. Not only does the practice raise human rights issues, it also leads to further mental, physical, and emotional harms. In Indonesia, âpasungâ is a common practice of physical restraint, which involves lay people using a variety of illegal methods to tie a person. In this article, we explore the meanings families attach to their actions when using pasung by asking the question: to what extent does the use of pasung by families emerge from socioculturally prescribed norms and conventions? To explore this question, we conducted and analysed eight interviews with family members from Nias Island, Indonesia using Giorgi's descriptive phenomenological method. Our findings reveal that pasung emerges in the disjunction between sociocultural demands and the family's capacity to meet these demands. Struggling to understand the behaviour of a family member with mental illness, the family tries to cope with neighbourhood reactions to ever more visible behavioural signs alongside managing their everyday life. These struggles, in turn, make their social situation increasingly stressful, which initiates a process of depersonalization as a response. Moreover, the prevailing sociocultural values convey a need to act according to expected norms. As such, pasung materializes as a socioculturally accepted practice that allows families to take back control in stressful social situations. In sum, when families feel overwhelming emotional stress and a sense of powerlessness, they try to resolve their situation by using pasung to regain control and thus manage their lives.publishedVersio
Hiking Leisure: Generating a Different Existence Within Everyday Life
This is an Open Access article licensed under the Creative Commons Attribution License 3.0 (CC BY 3.0) and originally published in Sage Open. You can access the article by following this link: http://dx.doi.org/10.1177/2158244016681395Dette er en vitenskapelig, fagfellevurdert artikkel som opprinnelig ble publisert i Sage Open. Artikkelen er publisert under lisensen Creative Commons Attribution License 3.0 (CC BY 3.0). Du kan ogsÄ fÄ tilgang til artikkelen ved Ä fÞlge denne lenken: http://dx.doi.org/10.1177/2158244016681395This study explores how hiking trips in the forest afford two Norwegian families experiences of leisure during the trips. In situ interviews were analyzed using a descriptive phenomenological research method, which brackets theoretical or ideological assumptions during data collection and analysis. The results show that three levels of experience are interwoven. First, individual family members, parents as well as children, are immersed in the activities in their physical environment, which evokes positive bodily feelings. Second, interactions and dialogue between family members concerning actual events during the trip give rise to a sense of belonging and togetherness. Finally, the family creates a narrative about itself in the light of its own future as well as sociocultural expectations. We characterize this tapestry of experiences as an act of hiking leisure. We conclude that the experience of the hiking trip goes beyond a simple duality of a core versus balance activity theory and answers the call for research that incorporates the natural contexts in which leisure activities take place
Psykisk helsearbeid under ulike kulturelle betingelser: refleksjoner rundt empatiens funksjon i arbeidet med Ă„ beskytte menneskerettighetene. Belyst med et eksempel fra Indonesia
Skadelig bruk av tvang bryter menneskerettigheter. Likevel fortsetter tvangsbruken, ofte med gode intensjoner om Ä gjÞre det som er til det beste for pasienten. Med et eksempel fra Indonesia undersÞker denne teksten kritisk hvorvidt menneskerettigheter eller sosiale og profesjonelle konvensjoner skal legges til grunn i vanskelige situasjoner. Dette blir diskutert med Ä spÞrre om omsorg kan beskytte oss mot brudd pÄ menneskerettighetene
Familier i skogen â et essay om Ă„ bli et fellesskap i tid og rom
This is the authorâs version of the article published in Fokus pĂ„ familienThe article has been peer-reviewed, but does not include the publisherâs layout, page numbers and proof-correctionsCitation for the published paper: Baklien, B. (2017). Familier i skogen â et essay om Ă„ bli et fellesskap i tid og rom. Fokus pĂ„ familien : Tidsskrift for familiebehandling(4), 280-300. doi: http://dx.doi.org/10.18261/issn.0807-7487-2017-04-03Dette er forfatterens versjon av artikkelen publisert i Fokus pĂ„ familien.Artikkelen er fagfellevurdert og innholdsmessig lik den publiserte versjonen, men mangler forlagets formattering og sidetall.Referanse til publisert artikkel: Baklien, B. (2017). Familier i skogen â et essay om Ă„ bli et fellesskap i tid og rom. Fokus pĂ„ familien : Tidsskrift for familiebehandling(4), 280-300. doi: http://dx.doi.org/10.18261/issn.0807-7487-2017-04-03Dette essayet utforsker hvordan familier produserer en felles sosial verden nĂ„r de er pĂ„ tur i skogen. Utgangspunkt er et feltarbeid hvor jeg har gĂ„tt ut i skogen for Ă„ spĂžrre barnefamilier om hva de opplever som positivt med Ă„ tilbringe tid sammen ute i naturen. Det kommer frem at familiene aktivt etablerer et felles pusterom i en hverdag som bĂ„de i arbeid og fritid er dominert av relasjoner til ikke-familiemedlemmer. Skogens fred og ro danner en bakgrunn som muliggjĂžr for familien Ă„ komme til syne for seg selv nĂ„r de er i en situasjon der alle hverdagslivets oppgaver ikke distraherer. Familien kan se seg selv utenfra som en enhet i forgrunnen, men samtidig erfare hvordan det er Ă„ vĂŠre familie innenifra. Det er i grenseomrĂ„det mellom familiens innside og utside, mellom hvordan individene erfarer familien og hvordan familien manifesterer seg, at forskere kan forsĂžke Ă„ fĂ„ et maksimalt grep pĂ„ hvordan familien er et levd fenomen. NĂžkkelord: natur, fritid, fenomenologi, feltarbeid, familienarrativ, intensjonell bue, pusterom, intersubjektivitet, narratageacceptedVersio
Gibraltarians and the Gibraltar Question "Deep play" at the border between nation-states
This study deal with the qualitative difference between governing nation-states and peoples' lived experiences. Borderlands are places on the edge of states and thus provide a starting point to view state powers' influences on people living in places. Gibraltar then is a border town and a British dependency territory at the tip of the Iberian Peninsula and has been a source of tensions for nearly 300 years. The tensions are rooted in the Treaty of Utrecht (1713) where Gibraltar where ceded to Britain. However, the treaty gave Spain right of "first refusal" should Britain ever decide to relinquish sovereignty over Gibraltar. Although it seems that Britain wants to conceal the Gibraltar question to not sour the relation with Spain, according to the Gibraltar's constitution (1969), Britain is committed to continue her presence in Gibraltar as long as the Gibraltarians wish it. In other words, Britain can neither give Gibraltar to Spain nor to the Gibraltarians. Spain, on the other hand, has tried to regain Gibraltar since Britain's capture of it. But Gibraltarians do not wish to become Spanish citizens, which is their worst nightmare, as we will see in this thesis.
Thus I argue that those who live in borderlands experience the border differently than state powers to which borders become abstract lines on a map. It will be seen that, when the border between Spain and Gibraltar starts to be blurred or endangered, Gibraltarians feel an ontological uncertainty, and border maintenance becomes crucial. This is seen in the HMS Tireless event when Britain decided to repair a faulty nuclear powered submarine in Gibraltar. Although Gibraltarians are concerned about risk with the repair, it becomes secondary. Instead the Gibraltar question emerges - that is "who owns Gibraltar?" - and Gibraltarians struggle to maintain their status as a distinct people. Hence, to Gibraltarians who are being-in-place, the event was "deep play.
Positiv psykisk helse og mellommenneskelige relasjoner
Sammendrag:
I visjonen om det helsefremmende samfunnet utvides helsebegrepet til Ă„ omfatte stadig
mer av menneskers hverdagsliv og aktiviteter som ikke er relatert til sykdom eller
psykisk lidelse. NÄr helsebegrepet inkluderer det som ligger utenfor helsefeltet, sÄ blir
det viktig Ă„ undersĂžke hvordan stadig flere aspekter av menneskers erfaringer oversettes
til helse og inkluderes i psykisk helsearbeid. For Ä tydeliggjÞre forskjellen pÄ hvordan
psykisk helse erfares i hverdagslivet og hvordan psykisk helse forstÄs i teorier i psykisk
helsearbeid, skilles det i avhandlingen mellom fÞrstepersonsperspektivet pÄ psykisk
helse slik det erfares i en ânedenfra og oppâ tilnĂŠrming og tredjepersonperspektivet slik
psykisk helse forstĂ„s i en âovenfra og nedâ tilnĂŠrming.
Hensikten med avhandlingen er Ă„ bidra med kunnskap om hvordan god psykisk
helse erfares i hverdagsrelaterte situasjoner og hvordan erfaringer gir form til
kunnskapsgrunnlaget om psykisk helse i psykisk helsearbeid. En todelt problemstilling
ble utformet: Hvordan er psykisk helse levd, erfart og kommunisert i hverdagen?
Hvordan informerer erfaringskunnskap den teoretiske forstÄelsen av psykisk helse? For
Ä svare pÄ problemstillingene er avhandlingen bygd opp som to delstudier der den fÞrste
delstudien er forankret i fenomenologi og den andre delstudien er forankret i
interpersonell teori.
Avhandlingen viser hvordan psykisk helse bringes frem i to forskjellige
relasjonelle nettverk: I fĂžrstepersonsperspektivet i et nettverk av relasjoner som er
forankret i hverdagslivet der psykisk helse erfares, skapes og kommuniseres som en
form for velvĂŠre. I tredjepersonsperspektivet i et nettverk av relasjoner som er forankret
i vitenskap slik det praktiseres av eksperter innenfor psykisk helsearbeid. De to
nettverkene er ikke gjensidig utelukkende, men de kan bringe frem psykisk helse pÄ
forskjellige mÄter. Jeg argumenterer i avhandlingen for at psykisk helse er et
mangefasettert fenomen og at singularisering av fenomenet innenfor ett nettverk er til
hinder for positiv utvikling av psykisk helsearbeid
Familier i skogen â et essay om Ă„ bli et fellesskap i tid og rom
Dette essayet utforsker hvordan familier produserer en felles sosial verden nÄr de er pÄ tur i skogen. Utgangspunkt er et feltarbeid hvor jeg har gÄtt ut i skogen for Ä spÞrre barnefamilier om hva de opplever som positivt med Ä tilbringe tid sammen ute i naturen. Det kommer frem at familiene aktivt etablerer et felles pusterom i en hverdag som bÄde i arbeid og fritid er dominert av relasjoner til ikke-familiemedlemmer. Skogens fred og ro danner en bakgrunn som muliggjÞr for familien Ä komme til syne for seg selv nÄr de er i en situasjon der alle hverdagslivets oppgaver ikke distraherer. Familien kan se seg selv utenfra som en enhet i forgrunnen, men samtidig erfare hvordan det er Ä vÊre familie innenifra. Det er i grenseomrÄdet mellom familiens innside og utside, mellom hvordan individene erfarer familien og hvordan familien manifesterer seg, at forskere kan forsÞke Ä fÄ et maksimalt grep pÄ hvordan familien er et levd fenomen. NÞkkelord: natur, fritid, fenomenologi, feltarbeid, familienarrativ, intensjonell bue, pusterom, intersubjektivitet, narratag
Hiking Leisure: Generating a Different Existence Within Everyday Life
This study explores how hiking trips in the forest afford two Norwegian families experiences of leisure during the trips. In situ interviews were analyzed using a descriptive phenomenological research method, which brackets theoretical or ideological assumptions during data collection and analysis. The results show that three levels of experience are interwoven. First, individual family members, parents as well as children, are immersed in the activities in their physical environment, which evokes positive bodily feelings. Second, interactions and dialogue between family members concerning actual events during the trip give rise to a sense of belonging and togetherness. Finally, the family creates a narrative about itself in the light of its own future as well as sociocultural expectations. We characterize this tapestry of experiences as an act of hiking leisure. We conclude that the experience of the hiking trip goes beyond a simple duality of a core versus balance activity theory and answers the call for research that incorporates the natural contexts in which leisure activities take place
Hiking Leisure
This study explores how hiking trips in the forest afford two Norwegian families experiences of leisure during the trips. In situ interviews were analyzed using a descriptive phenomenological research method, which brackets theoretical or ideological assumptions during data collection and analysis. The results show that three levels of experience are interwoven. First, individual family members, parents as well as children, are immersed in the activities in their physical environment, which evokes positive bodily feelings. Second, interactions and dialogue between family members concerning actual events during the trip give rise to a sense of belonging and togetherness. Finally, the family creates a narrative about itself in the light of its own future as well as sociocultural expectations. We characterize this tapestry of experiences as an act of hiking leisure. We conclude that the experience of the hiking trip goes beyond a simple duality of a core versus balance activity theory and answers the call for research that incorporates the natural contexts in which leisure activities take place