6 research outputs found
АНАЛІЗ ФАКТОРІВ РИЗИКУ ГОСТРОГО ПОШКОДЖЕННЯ НИРОК У ДОНОШЕНИХ НОВОНАРОДЖЕНИХ ДІТЕЙ.
The associations between probable risk factors and formation of acute kidney injury (AKI) in critically sick full-term neonates have been studied considering health status peculiarities of mothers, the course of antenatal period of development and the period of labor as well as clinical manifestations of the perinatal pathology. A comprehensive clinical-paraclinical examination of 65 full-term neonates have been conducted. Disorders of functional kidney condition have been found in 35 infants against perinatal pathology (I group), and AKI has been diagnosed against severe forms of perinatal pathology in 30 infants (II group). Statistically significant prenatal risk factors of AKI formation in full-term infants have been found to be those connected with pathology of the maternal urinary system (OR 2.68; 95 % CI 1.080–6.680) and complicated obstetrical anamnesis (OR 2.76; 95 % CI 1.129–6.764). The development of AKI in infants with severe perinatal pathology is statistically significant connected with the evaluation by Apgar score no less than 3 at the end of the fifth minute of life (OR 5.08; 95 % CI 1.215–21.263) and clinical signs of multisystem injuries of the body: positive symptom of «a white spot» (OR 7.78; 95 % CI 2.946–20.537). arterial hypotension syndrome (OR 4.19; 95 % CI 1.67–10.516). convulsive syndrome (OR 5.52; 95 % CI 1.891–16.132). hemorrhagic syndrome (OR 5.14; 95 % CI 1.548–17.09) and dietary intolerance (OR 3.42; 95 % CI 1.347–8.497).The clinical signs connected with a high probability of AKI formation and those which lead considerable changes of biochemical markers are: gain of the body weight ≥5 % from the initial one on the second day of life (OR 8.68; CI 1.675–44.912) and swelling syndrome (OR 3.55; 95 % CI 1.174–10.740).Изучены ассоциации между вероятными факторами риска и формированием острого повреждения почек (ОПП) у критически больных доношенных новорожденных с учётом особенностей состояния здоровья матерей, течения антенатального периода развития и периода родов, а также клинических проявлений перинатальной патологии. Проведено комплексное клинико-параклиническое обследование 65 доношенных новорожденных, у которых на фоне перинатальной патологии наблюдались нарушения функционального состояния почек (І группа), и 30 детей с тяжёлыми формами перинатальной патологии, на фоне которых диагностировано ОПП (ІІ группа). Установлено, что статистически значимыми пренатальными факторами риска формирования ОПП у доношенных детей являются патология мочевыделительной системы у матери (ОШ 2,68; 95 % ДИ 1,080–6,680) и отягощенный акушерский анамнез (ОШ 2,76; 95 % ДИ 1,129–6,764). Развитие ОПП у детей с тяжёлой перинатальной патологией статистически значимо связано с оценкой по шкале Апгар меньше 3 баллов на пятой минуте жизни (ОШ 5,08; 95 % ДИ 1,215–21,263) и клиническими признаками полиорганного повреждения организма: позитивным симптомом «белого пятна» (ОШ 7,78; 95 % ДИ 2,946–20,537), синдромом артериальной гипотензии (ОШ 4,19; 95 % ДИ 1,67–10,516), судорожным синдромом (ОШ 5,52; 95 % ДИ 1,891–16,132), геморрагическим синдромом (ОШ 5,14; 95 % ДИ 1,548-17,09) и пищевой интолерантностью (ОШ 3,42; 95 % ДИ 1,347–8,497). Клиническими симптомами, которые свидетельствуют о высокой вероятности формирования ОПП и опережают значительные изменения биохимических маркеров, являются увеличение массы тела ≥5 % от начальной на вторые сутки жизни (ОШ 8,68; ДИ 1,675–44,912) и отёчный синдром (ВШ 3,55; 95 % ДІ 1,174–10,740).Вивчено асоціації між ймовірними факторами ризику та формуванням острого пошкодження нирок (ГПН) у критично хворих доношених новонароджених з урахуванням особливостей стану здоров’я матерів, перебігу антенатального періоду розвитку та періоду пологів, а також клінічних проявів перинатальної патології. Проведено комплексне клініко-параклінічне обстеження 65 доношених новонароджених, у яких на тлі перинатальної патології спостерігалися порушення функціонального стану нирок (І група), та 30 дітей з тяжкими формами перинатальної патології, на тлі якої було діагностовано ГПН (ІІ група). Встановлено, що статистично значимими пренатальними факторами ризику формування ГПН у доношених дітей є патологія сечовидільної системи у матері (ВШ 2,68; 95 % ДІ 1,080–6,680) та обтяжений акушерський анамнез (ВШ 2,76; 95 % ДІ 1,129–6,764). Розвиток ГПН у дітей з тяжкою перинатальною патологією статистично значимо пов’язаний з оцінкою за шкалою Апгар менше 3 балів наприкінці п’ятої хвилини життя (ВШ 5,08; 95 % ДІ 1,215–21,263) та клінічними ознаками поліорганного пошкодження організму: позитивним симптомом «білої плями» (ВШ 7,78; 95 % ДІ 2,946–20,537), синдромом артеріальної гіпотензії (ВШ 4,19; 95 % ДІ 1,67–10,516), судомним синдромом (ВШ 5,52; 95 % ДІ 1,891–16,132), геморагічним синдромом (ВШ 5,14; 95 % ДІ 1,548–17,09) та харчовою інтолерантністю (ВШ 3,42; 95 % ДІ 1,347–8,497). Клінічними симптомами, які пов’язані з високою ймовірністю формування ГПН та випереджають суттєві зміни біохімічних маркерів, є збільшення маси тіла ≥5 % від початкової на другу добу життя (ВШ 8,68; ДІ 1,675–44,912) та набряковий синдром (ВШ 3,55; 95 % ДІ 1,174–10,740).
Dynamics of social chronotope of russian-ukrainian borderlannds during nonequlibrium turbulent chaos
The paper studies the dynamics of the social chronotope formed in the Russian and Ukrainian border regions in times of nonequilibrium turbulent chaos, which was present in this geopolitical space for the past two decade
Dynamics of social chronotope of russian-ukrainian borderlannds during nonequlibrium turbulent chaos
The paper studies the dynamics of the social chronotope formed in the Russian and Ukrainian border regions in times of nonequilibrium turbulent chaos, which was present in this geopolitical space for the past two decade
Peculiarities of the social chronotopes of the boundary regions of Russia and Ukraine
The study considers the specifics of social chronotopes of the boundary regions of Russia and Ukraine. The social chronotope of a boundary region is defined as a conceptual paradigm according to which this administrative-territorial formation is considered as a geopolitical structure localized within a socio-cultural space (non-linear socio-cultural system
Peculiarities of the social chronotopes of the boundary regions of Russia and Ukraine
The study considers the specifics of social chronotopes of the boundary regions of Russia and Ukraine. The social chronotope of a boundary region is defined as a conceptual paradigm according to which this administrative-territorial formation is considered as a geopolitical structure localized within a socio-cultural space (non-linear socio-cultural system