58 research outputs found
Uppföljning av naturvÀrden i Àngs- och betesmarker via NILS
Denna rapport har som syfte att ge förslag till utformning av ett uppföljningssystem för
naturvĂ€rden i objekt som identifierats som skyddsvĂ€rda i Ăngs- och betesmarksinventeringen
(Jordbruksverket 2005a, b) samt göra en statistisk och kostnadsmÀssig utvÀrdering av olika
designalternativ. UtgÄngspunkten har varit att uppföljningen ska ske i ett stickprov av objekt
som sÄ nÀra som möjligt ansluter till den metodik och de landskapsrutor som anvÀnds i det
nationella miljöövervakningsprogrammet NILS (Allard m.fl., 2003, Esseen m.fl., 2005). Av
de Ätta indikatorer som föreslagits av Naturcentrum (2004) har vi valt ut de fem som verkar
mest lÀmpade för uppföljning i anslutning till NILS. Den metodik som föreslagits av
Naturcentrum (2004) har följts sÄ lÄngt möjligt, men vissa modifieringar har gjorts för att göra
uppföljningen effektivare.
De fem indikatorerna, som motsvaras av varsitt inventeringsmoment, delas in i tvÄ grupper.
KÀrlvÀxter, grova trÀd och lavar pÄ lövtrÀd inventeras en gÄng per omdrev, d.v.s. en gÄng vart
femte Är. BerÀkningarna utgÄr ifrÄn att inventeringen görs av den ordinarie fÀltpersonalen i
NILS, i nÀra anslutning till de ordinarie provyte- och linjeinventeringsmomenten i rutan.
FjÀrils-, humle och dyngbaggsinventeringen görs dÀremot av sÀrskild personal, som har god
artkÀnnedom och vana vid inventering av de berörda insektsgrupperna. Samma objekt som för
vÀxtinventeringen besöks, men vid flera tillfÀllen (3 eller i vissa fall 2) under en sÀsong. En
stor besparing pÄ transportkostnader kan göras om bÄda insektsmomenten görs av samma
person, vid samma tillfÀlle. För alla insektsgrupper bör ett urval göras av de arter som har
störst förutsÀttningar att ge bra data.
För urval av objekt föreslÄr vi s.k. PPS-urval, dÀr större objekt har större sannolikhet att vÀljas
Àn de smÄ. Detta gör att stickprovet blir mer effektivt för att representera helheten. Baserat pÄ
de regler vi satt för antal objekt som vÀljs per landskapsruta har vi dÀrefter gjort vÄra
berĂ€kningar baserat pĂ„ ett testurval av objekt ur Ă&B-databasen Tuva, som motsvarar tre
nivÄer: 290, 728 och 1277 objekt per femÄrsperiod. Dessutom har vi testat tvÄ
ambitionsnivĂ„er för utlĂ€gg inom objekt (antal provytor och transekter): âLĂ„gâ och âHögâ.
Den statistiska utvÀrderingen för varje inventeringsmoment har gjorts baserat pÄ dataset som
vi fĂ„tt anvĂ€nda frĂ„n LĂ€nsstyrelsen i Ăstergötland, SLU och SkogsvĂ„rdsstyrelsen i Kronoberg,
samt GIS-skikt och inventeringsdata frĂ„n Ă&B/Jordbruksverket. Resultaten visar entydigt att
ett stickprov av 290 objekt Àr helt otillrÀckligt för samtliga moment. DÀremot Àr skillnaden
mellan 728 och 1277 objekt relativt liten jÀmfört med kostnaden. Av de tvÄ alternativen för
utlÀgg verkar ett utökat antal provytor ge bÀttre skattningar, medan fler transekter för
insektsinventering inte har nÄgon större betydelse totalt sett. Som vÄrt huvudalternativ
föresprĂ„kar vi alltsĂ„ för kĂ€rlvĂ€xter, trĂ€d och lavar vĂ„rt alternativ â728 högâ och för insekter
â728 lĂ„gâ. Det motsvarar den uppskattade kostnaden 975.000 kr per Ă„r för vĂ€xtinventeringen
och 2.327.000 kr per Är för insektsinventeringen. Till detta kommer totalt ca. 300.000 för
administration, datahantering, grundlÀggande analyser m.m. Totalt ger det en föreslagen
budget pÄ ca. 3,6 miljoner kr per Är. NÀstan en tredjedel av kostnaden för insektsinventeringen
utgörs av sortering av dyngprover och artbestÀmning av dyngbaggar. Om man gör ett strikt
urval av de mest indikativa och nÄgorlunda lÀttbestÀmda dyngbaggearterna kan denna kostnad
troligen minskas en del. Ett mer drastiskt alternativ till besparing kan vara att lagra proverna
tills ytterligare medel kan frigöras. Kostnaderna för insamling Àr jÀmförelsevis liten om den
görs i samband med fjÀrilsinventeringen.
Vi förordar att de ordinarie momenten i NILS provyteinventering genomförs ocksÄ i de
provytor som lĂ€ggs ut i Ă&B-objekten. Den tillkommande kostnaden Ă€r relativt marginell
(uppskattningsvis 167.000 per Är, vilket motsvarar ungefÀr 5% av totalkostnaden), samtidigt
som fördelarna Àr mycket stora vad gÀller att ta fram strukturella indikatorer (hÀvdintensitet, markförhÄllanden, trÀd- och buskskikt) och för möjligheterna till samanalys med NILS
ordinarie stickprov. Till detta kan ocksÄ komma flygbildstolkning med NILS ordinarie
metodik, dÀr kostnaderna troligen Àr i samma storleksordning.
Vi vill ocksÄ framhÄlla de stora möjligheterna till samordning med uppföljningen av
grÀsmarkshabitat i Natura 2000-nÀtverket, dÀr NaturvÄrdsverket och lÀnsstyrelserna har
huvudansvaret. De vÀrdeindikatorer och metoder man dÀr lyfter fram Àr mycket likartade de
som hÀr diskuteras (NaturvÄrdsverket, 2005).
Vi föreslÄr att inventeringsmomenten för kÀrlvÀxter, trÀd och lavar pÄbörjas i full skala sÄ fort
medel kan frigöras. De osÀkerheter som finns i skattningarna av kostnader och statistisk
styrka Àr troligen ganska smÄ, och fördjupade analyser som markant förbÀttrar berÀkningarna
kan bara göras utifrÄn ett mycket större dataset Àn de vi hittills anvÀnt. En mindre pilotstudie
kostar pengar och försenar den skarpa datainsamlingen med ett Är, men förbÀttrar kanske ÀndÄ
inte underlaget för berÀkningarna mer Àn marginellt. För insektsinventeringarna Àr behovet av
ett Ärs pilotstudier troligen större, eftersom osÀkerheterna i organisering av arbetet, tidsÄtgÄng
och förvÀntade data Àr större
YhdessÀ yössÀ etÀtöihin : Y-sukupolven kokemuksia työhyvinvoinnista etÀtöiden aikana
Ihmiset ovat tottuneet työskentelemÀÀn enimmÀkseen työpaikan toimitiloissa, vaikka etÀtöiden tekeminen on jo kauan ollut osa työelÀmÀÀ. EtÀtyöstÀ tuli uusi normaali koronapandemian seurauksena vuonna 2020, jolloin muutoksen eteen joutuivat niin organisaatiot, esimiehet kuin työntekijÀtkin. TÀmÀn seurauksena etÀtöihin liittyvÀ työhyvinvointi nousi työelÀmÀssÀ ajankohtaiseksi keskusteluaiheeksi.
TyöelÀmÀÀn haastetta tuo etÀtyön lisÀksi myös eri sukupolvet, jotka työskentelevÀt yhdessÀ, jokainen omia arvojaan ja tapojaan vaalien. TÀllÀ hetkellÀ Y-sukupolvi, joka on elÀnyt digiaikana ja kaipaa työelÀmÀltÀ joustoa ja mahdollisuuksia sovittaa työelÀmÀ ja vapaa-aika yhteen, on työelÀmÀn suurimpia sukupolvia. EtÀtyömahdollisuus on Y-sukupolvelle pÀÀsÀÀntöisesti hyvin tÀrkeÀÀ. Tutkielmassa tarkastellaankin etÀtöitÀ ja siihen liittyvÀÀ työhyvinvointia Y-sukupolven kokemana. Tutkielman tutkimuskysymyksenÀ on: Millaisia kokemuksia Y-sukupolvella on etÀtöiden vaikutuksesta heidÀn työhyvinvointiinsa?
Teoreettinen viitekehys rakentuu Y-sukupolvesta sekÀ työhyvinvoinnista, jossa JD-R malli eli työn vaatimusten ja työn voimavarojen malli sekÀ työn imu ovat keskeisessÀ osassa. JD-R mallissa perusajatus on, ettÀ mikÀli työn voimavaroja on liian vÀhÀn suhteessa työn vaatimuksiin, voi tilanne johtaa työuupumukseen. MikÀli taas työssÀ on tarpeeksi voimavaroja suhteessa vaatimuksiin, syntyy työn imua.
Tutkimus on toteutettu laadullisena tutkimuksena, jonka avulla on tarkoitus löytÀÀ tutkittavasta ilmiöstÀ syvÀllisempÀÀ tietoa kohdehenkilöiden nÀkökulmasta katsottuna. Tutkimusaineisto kerÀttiin sÀhköpostihaastattelujen ja kasvokkain tehtyjen haastattelujen avulla. Tutkimuksen kohderyhmÀksi on valittu Y-sukupolven edustajia, jotka ovat siirtyneet etÀtöihin koronapandemian vuoksi. Aineiston analyysissa on kÀytetty hyvÀksi teemoittelua.
Tulosten perusteella Y-sukupolvi kokee työhyvinvointinsa pÀÀosin etÀtöissÀ paremmaksi kuin aiemmin tai vÀhintÀÀn samanlaiseksi kuin ennen. TÀmÀ selittynee sillÀ, ettÀ Y-sukupolvi arvostaa etÀtöiden tuomia etuja, kuten joustoa, mikÀ on heille myös voimavarana töissÀ. EtÀtöissÀ työn vaatimuksiksi he kokevat esimerkiksi sosiaalisen kanssakÀymisen vÀhenemisen ja huonon ergonomian. Työn vaatimuksista huolimatta työn voimavaroja on etÀtöissÀ sen verran paljon, ettÀ ne parantavat työhyvinvointia ja etÀtöiden tekemisestÀ voidaan kokea olevan jopa enemmÀn hyötyÀ kuin haittaa työhyvinvoinnille
Myrarnas areal och vegetation
NILS Àr ett rikstÀckande miljöövervakningsprogram som följer tillstÄnd och förÀndringar i det
svenska landskapet och hur dessa pÄverkar förutsÀttningarna för den biologiska mÄngfalden.
NILS finansieras av NaturvÄrdsverket, dÀr NILS ingÄr i programomrÄde Landskap. Ett viktigt
syfte med NILS Àr att följa upp de nationella miljökvalitetsmÄlen för olika naturtyper och
fungera som underlag för att till exempel visa om genomförda miljövÄrdsÄtgÀrder leder till
önskade förbÀttringar pÄ nationell nivÄ eller landsdelsnivÄ. NÀr NILS första femÄriga
inventeringsperiod (2003-2007) nu har avslutas kan de första tillförlitliga skattningarna göras,
baserat pÄ NILS hela nationella stickprov. Efter nÀsta femÄrsperiod (2008-2012), nÀr alla
rutor har inventerats Ànnu en gÄng, kan vi dessutom göra skattningar av förÀndringar.
Denna rapport presenterar resultat för myrar och andra torvmarker baserat pÄ
provyteinventeringen i NILS för Ären 2003-2007. Dessa data kompletterar vÀl de som har
kommit fram genom den rikstÀckande VÄtmarksinventeringen (VMI) som inte omfattar alla
myrar eftersom varje lÀn har satt en minsta storleksgrÀns för vilka som ska ingÄ (Gunnarsson
& Löfroth 2009). Syftet med VMI var att göra en heltÀckande kartering av Sveriges myrar,
som underlag för att identifiera vilka myrarealer som Àr skyddsvÀrda, med höga naturvÀrden,
och vilka som skulle kunna bli aktuella för exploatering genom t.ex. torvtÀkt. DÀrför valde
man att fokusera pÄ lite större myrar. Den minimistorlek som valdes som grÀns Àr i mÄnga lÀn
10 hektar, och i norra Sverige 50 hektar (Westerberg & RynbÀck Andersson, 2004). NILS har
dÀremot en minsta karteringsenhet pÄ 0,1 hektar (Esseen m.fl. 2007, Allard m.fl. 2003), vilket
innebÀr att Àven mindre myrar kommer med i urvalet. NILS kan dÀrmed komplettera de
befintliga dataunderlagen och ge ett bra underlag för att skatta förÀndringar för alla
arealklasser och alla regioner.
SÀrskilt för fjÀllen finns det i dagslÀget ingen detaljerad information om mÀngden myrar.
Riksinventeringen av skog (RIS), dÀr Riksskogstaxeringen och Markinventeringen ingÄr, har
ett stort stickprov av provytor för skog och andra naturtyper, men gör som regel inga
fÀltbesök i fjÀllen ovanför barrskogsgrÀnsen, och dÀrför fyller NILS en sÀrskilt viktig funktion
just dÀr. I NILS ingÄr ocksÄ ett större urval av vÀxtarter som Àr typiska för myrar, t.ex.
vitmossor och andra vÄtmarksmossor. Detta Àr alltsÄ den första rapporten som presenterar
representativa och detaljerade data för myrar i hela fjÀllregionen, utifrÄn fÀltinventering med
tydliga urvalskriterier. För myrar nedanför fjÀllen kan RIS och NILS stickprov tillsammans ge
ett bra underlag för noggranna analyser av tillstÄnd och förÀndringar.
FÀltinventeringen i NILS Àr utformad för att ge ett bra och detaljerat underlag för att beskriva
artförekomst och förÀndringar i markvegetationen, vilket Àr sÀrskilt viktigt i fjÀllen, i
jordbrukslandskapet och i myrar. Ytterligare ett syfte med denna rapport Àr alltsÄ att ge en
detaljerad bild av myrarnas vegetation i olika delar av landet, pÄ ett sÀtt som tidigare inte har
varit möjligt. Tidigare har data om arealer av torvmark, trÀd- och buskskikt samt mÄnga
markvariabler kunnat tas fram via Riksskogstaxeringen (HĂ„nell 1990).
Syftet med denna rapport Àr alltsÄ att ge en nyanserad och heltÀckande bild av myrarnas areal,
vegetation och artinnehÄll samt olika typer av pÄverkan i Sverige och illustrera hur NILS
provytedata kan bidra till en sÄdan beskrivning, genom att:
berÀkna arealer utifrÄn enhetliga kriterier i hela landet, inklusive fjÀllen
jÀmföra de berÀknade arealerna med tidigare uppgifter frÄn andra datakÀllor jÀmföra nÄgra olika avgrÀnsningskriterier utifrÄn vegetation och arealer
presentera en detaljerad beskrivning av myrarnas vegetation, baserad pÄ enhetlig
fÀltmetodik
presentera skattningar av mÀngder för vÀxtarter i trÀd-, busk-, fÀlt- och bottenskikt
uppskatta mÀngden av pÄverkan frÄn diken och markstörning utifrÄn registreringar i
provyto
Utformning av miljöövervakningsprogram för biologisk mÄngfald och skadegörare i och vid Äkermark
Uppföljning av kvalitetsförÀndringar i Àngs- och betesmark via NILS Är 2007
Denna rapport presenterar resultat för ett antal indikatorer pÄ kvalitet och skötsel i ett stickprov av Àngs- och betesmarker i hela Sverige. Inventeringen och analyserna görs varje Är frÄn och med 2006 pÄ uppdrag av Jordbruksverket, som underlag för bl.a. utvÀrderingen av miljökvalitetsmÄlet Ett rikt odlingslandskap. Som indikatorer har i första hand valts ett antal organismgrupper (fjÀrilar, humlor, kÀrlvÀxter, grova lövtrÀd och epifytlavar), och dessutom beskrivs vegetationens struktur och sammansÀttning i provytor, som underlag för att ta fram strukturella indikatorer (t.ex. pÄverkan av gödsling och hÀvdintensitet/igenvÀxning). Urvalet bygger pÄ förslag som tagits fram av Naturcentrum AB. De resultat som presenteras i denna rapport kommer frÄn de första tvÄ Ärens inventering, vilket innefattar tvÄ femtedelar av det totala stickprovet. Efter fem Är fÄr man sÄledes de mest tillförlitliga mÀngdskattningarna. DÀrefter Äterkommer man till samma objekt med samma intervall, vilket gör att man pÄ ett tillförlitligt sÀtt kan analysera förÀndringar baserat pÄ jÀmförelser mellan femÄrsperioder.
Arbetet har utförts vid institutionen för skoglig resurshushÄllning, Sveriges lantbruksuniversitet, UmeÄ, i samarbete med inst. för ekologi, SLU och avd. för biologi/IFM, Linköpings universitet. Uppdraget att inventera Àngs- och betesmarker samordnas med fÀltarbetet i NILS (Nationell Inventering av Landskapet i Sverige), och metodiken Àr till stor del likartad, med en del tillÀggsmoment. NILS Àr ett rikstÀckande miljöövervakningsprogram som följer tillstÄnd och förÀndringar i det svenska landskapet och hur dessa pÄverkar förutsÀttningarna för den biologiska mÄngfalden. NILS finansieras av NaturvÄrdsverket och ingÄr i programomrÄde Landskap. Ett viktigt syfte med NILS Àr att följa upp de nationella miljökvalitetsmÄlen för olika naturtyper och fungera som underlag för att till exempel visa om genomförda miljövÄrdsÄtgÀrder leder till önskade förbÀttringar pÄ nationell nivÄ eller landsdelsnivÄ
Enhanced Platelet Activation Mediates the Accelerated Angiogenic Switch in Mice Lacking Histidine-Rich Glycoprotein
BACKGROUND: The heparin-binding plasma protein histidine-rich glycoprotein (HRG; alternatively, HRGP/HPRG) can suppress tumor angiogenesis and growth in vitro and in vivo. Mice lacking the HRG gene are viable and fertile, but have an enhanced coagulation resulting in decreased bleeding times. In addition, the angiogenic switch is significantly enhanced in HRG-deficient mice. METHODOLOGY/PRINCIPAL FINDINGS: To address whether HRG deficiency affects tumor development, we have crossed HRG knockout mice with the RIP1-Tag2 mouse, a well established orthotopic model of multistage carcinogenesis. RIP1-Tag2 HRG(-/-) mice display significantly larger tumor volume compared to their RIP1-Tag2 HRG(+/+) littermates, supporting a role for HRG as an endogenous regulator of tumor growth. In the present study we also demonstrate that platelet activation is increased in mice lacking HRG. To address whether this elevated platelet activation contributes to the increased pathological angiogenesis in HRG-deficient mice, they were rendered thrombocytopenic before the onset of the angiogenic switch by injection of the anti-platelet antibody GP1bα. Interestingly, this treatment suppressed the increase in angiogenic neoplasias seen in HRG knockout mice. However, if GP1bα treatment was initiated at a later stage, after the onset of the angiogenic switch, no suppression of tumor growth was detected in HRG-deficient mice. CONCLUSIONS: Our data show that increased platelet activation mediates the accelerated angiogenic switch in HRG-deficient mice. Moreover, we conclude that platelets play a crucial role in the early stages of tumor development but are of less significance for tumor growth once angiogenesis has been initiated
- âŠ