83 research outputs found
Five Years of an Enlarged EU ā A Positive Sum Game, Filip Keereman and IstvĆ”n SzĆ©kely, eds., Berlin Heidelberg: Springer-Verlag, 2010, pp. 256, ISBN 978-3-642-12515-7
UvoÄenje eura u zemlje Srednje i IstoÄne Europe ā je li to ekonomski opravdano?
This paper aims to analyse the correlation of demand and supply shocks between the EMU and CEECs in order to examine whether there is some degree of business cycle coordination between them. The main objective is to investigate the impact on Croatia and compare it with other CEECs. Croatia is of interest in this paper since there is a lack of empirical studies on this topic which include Croatia in the sample. Information on the correlation of demand and supply shocks between the EMU and CEECs is important if a country wants to introduce the euro since the synchronisation of business cycles and policy coordination will have a significant impact on willingness to enter the monetary union (except if the decision is a political one). Since Croatia has started its path towards the EU, it should be expected that it will introduce the euro, since there is no opt-out clause for new members. In order to gather results, supply and demand shocks are extracted from data using Blanchard and Quah (1989) methodology and then the correlations of shocks between the EMU and CEECs are calculated as well as the size of shocks and the speed of adjustments. Results indicate that Croatia is, at the moment, far from being ready for the common monetary policy with the EMU; while other CEE countries such as Slovenia and Latvia, which in fact first applied for the introduction of euro, have the closest correlation of their business cycles with those of the EMU.U ovom se radu analizira korelacija Å”okova ponude i potražnje izmeÄu Europske monetarne unije i zemalja Srednje i IstoÄne Europe kako bi se provjerilo postoji li odreÄeni stupanj koordinacije poslovnih ciklusa izmeÄu njih. Glavni cilj je utvrditi postoji li korelacija s Hrvatskom i usporediti je s ostalim zemljama Srednje i IstoÄne Europe. Hrvatska je zanimljiva za ovaj rad jer ne postoji mnogo radova koji je ukljuÄuju u analizu. Informacija o korelaciji Å”okova ponude i potražnje izmeÄu Europske monetarne unije i zemalja Srednje i IstoÄne Europe je važna ako zemlja želi uvesti euro, buduÄi da usklaÄenost poslovnih ciklusa ima znaÄajan utjecaj na spremnost ulaska u monetarnu uniju (osim ako odluka nije politiÄka). BuduÄi da je Hrvatska zapoÄela svoj put prema Europskoj uniji, trebamo oÄekivati da Äe uvesti euro, s obzirom da za nove Älanice nema takozvane Ā«opt-outĀ» klauzule. Kako bi se dobili rezultati, Å”okovi ponude i potražnje su izdvojeni iz podataka putem Blanchard-Quah (1989) metodologije, a zatim su izraÄunate korelacije Å”okova izmeÄu Europske monetarne unije i zemalja Srednje i IstoÄne Europe, kao i veliÄina Å”okova i brzina prilagodbe. Rezultati pokazuju da Hrvatska trenutno nije spremna za zajedniÄku monetarnu politiku s Europskom monetarnom unijom, dok meÄu ostalim zemljama Srednje i IstoÄne Europe najbližu vezu svojih poslovnih ciklusa s Europskom monetarnom unijom imaju Slovenija i Latvija, koje su se zapravo i prve prijavile za uvoÄenje eura
Filip Keereman and IstvĆ”n SzĆ©kely, eds.: Five Years of an Enlarged EU ā A Positive Sum Game
INOZEMNA IZRAVNA ULAGANJA U ZEMLJE JUGOISTOÄNE EUROPE: ULAŽU LI MEÄUSOBNO I DO KOJE MJERE ZEMLJE REGIJE?
Cilj ovog istraživanja je utvrditi koliko meÄusobno ulažu zemlje jugoistoÄne Europe. Naime, postojeÄa istraživanja nisu usmjerena na analizu otkuda potjeÄu inozemna izravna ulaganja u zemljama jugoistoÄne Europe - iz drugih zemalja jugoistoÄne Europe ili iz ostalih zemalja? Zbog toga je u ovom radu fokus stavljen na zemlje jugoistoÄne Europe kako bi se istražila struktura inozemnih izravnih ulaganja, kao i njihova meÄusobna povezanost u pogledu inozemnih izravnih ulaganja. Osim toga, cilj rada je konstruirati indeks inozemnih izravnih ulaganja kako bi ustanovili kako se njihova suradnja u ovom podruÄju kretala kroz vrijeme. Rezultati pokazuju da inozemna izravna ulaganja u zemlje regije veÄinom dolaze iz Älanica EU, dok su meÄuregionalna izravna ulaganja joÅ” uvijek relativno slabo zastupljena. Ipak, indeks inozemnih izravnih ulaganja temeljen na stanju inozemnih izravnih ulaganja ukazuje na kontinuirano poveÄanje regionalne suradnje. Suradnja izmeÄu zemalja jugoistoÄne Europe, iako nominalno niska, ostvaruje znaÄajno viÅ”e stope rasta od suradnje ove regije s ostatkom svijeta, Å”to ukazuje na interes regije za produbljivanjem zajedniÄke suradnje
The Theory of Optimum Currency Areas: A Literature Review
Ovaj Älanak daje prikaz najznaÄajnijih doprinosa teoriji optimalnih valutnih podruÄja. Prvi dio obuhvaÄa pregled tradicionalnih doprinosa, dok drugi dio daje pregled modernih pogleda na teoriju optimalnih valutnih podruÄja. Iako su mnogi dodatni kriteriji uvedeni u ovoj modernoj fazi, tradicionalni doprinosi su joÅ” uvijek znaÄajni. Neki od važnih kriterija ukljuÄuju mobilnost radne snage, fleksibilnost cijena i plaÄa, stupanj otvorenosti, raznolikost proizvodne strukture, razliku u stopama inflacije, uÄinkovitost monetarne politike, korelaciju i varijaciju Å”okova, karakter Å”okova i politiÄke Äimbenike.
Ako, na primjer, potencijalne Älanice monetarne unije imaju mobilnu radnu snagu, zadovoljavajuÄu fleksibilnost cijena i plaÄa, visok stupanj otvorenosti, sliÄne stope inflacije i politiÄku volju za napuÅ”tanjem vlastite valute i preuzimanjem nove valute, tada jedinstvena monetarna politika može biti od koristi za sve Älanice monetarne unije te je korist od teÄajnih prilagodbi smanjena.This paper reviews some of the most important contributions to the theory of optimum currency areas. The first part reviews traditional contributions, while the second part reviews modern views on the optimum currency areas theory. Even though many additional criteria have been introduced in this modern phase, traditional contributions are still relevant. Some of the most important criteria include labour mobility, price and wage flexibility, degree of openness, product diversification, inflation differentials, effectiveness of monetary policy, correlation and variation of shocks, character of shocks and political factors. If, for example, potential members of a common currency area do have labour force that is mobile, sufficient price and wage flexibility, a high degree of openness, similar inflation rates and political will to abandon their own currency and adopt a new one, then the common monetary policy can be a benefit to all members and therefore the usefulness of nominal exchange rate adjustments within members is reduced
Different tax preferences? Old vs. New Europe
The aim of the article is to provide a comparative analysis of the factors behind citizensā specific tax
burden preferences between New and Old EU Member States. Based on the available data from
International Social Survey Programme for years 2006 and 2016, we form two groups of countries:
Old Europe ā Germany, Denmark, France, Spain, Finland and Sweden ā and New Europe ā Czech
Republic, Slovenia, Latvia, Hungary and Croatia. Initial inspection of the preferences for more
progressive taxation shows that in most countries, citizens would prefer the higher redistributive role
of the state and there are no clear-cut differences between Old and New Europe. Analysis of factors
contributing to individualsā preferences for progressive taxation provided interesting insights: older
cohorts in New Europe are not disproportionally inclined to progressive taxation; political orientation
and union membership are more important in Old than in New Europe; and there are no significant
changes in the patterns resulting from the latest financial crisis
āEURO - EUROPSKA MONETARNA UNIJA I HRVATSKAā Urednik: prof. dr. sc. Boris VujÄiÄ, Zagreb, Masmedia d.o.o., 2003., 219 stranica Autori: Igor NorÅ”iÄ, Vedran Å oÅ”iÄ, Maja BukovÅ”ak, TonÄi KoruniÄ i Velimir Å onje
- ā¦