10 research outputs found
Egy építészlap tervezete 1848-ból
Sokadik próbálkozásképpen, 2009-ben sikerült megindulnia,
megszerveződnie az Országos Széchényi Könyvtár Tudományos Igazgatósága felügyelete alatt
a
Sajtótörténeti Osztálynak
1
– mely sajnos kényszerűen rövid életűnek bizonyult. Az alapok leraká
-
sát követően, a
feladatok átgondolásával, a
kis létszámú osztállyal remény csillant fel a
régóta elha
-
nyagolt retrospektív periodika kutatásra és szisztematikus bibliográfiai feltárásra, amelynek során
adott korszakba eső sajtótermékek adatait dolgoztuk fel és készítettük elő, vittük adatbázisba. 2012-
ben azonban – létszámleépítésre hivatkozva – megszűnésre kényszerült az Osztály, részeredményei
többnyire azóta is torzóban várják sorsuk jobbra fordulását. E
rövid idő alatt végzett munkánk során
is többször botlottunk olyan témákba, adatokba, amelyek a
megszokottól eltérő feltárást, kutatást
igényeltek, és egy egységes adatbázisba nem vihetők fel, azonban sajtó- és művelődéstörténetünk
egy-egy fontos vagy érdekes szeletét képezhetik. Ilyen esetekben az annotáció elkerülhetetlennek
bizonyult, a
periodikákat minden esetben kézbe kellett vennünk, és azokat tüzetesen tanulmányoz
-
nunk. Az alábbiakban egy ilyen „mellékkutatás” eredményére kívánom a
figyelmet felhívni
Orvostörténeti kutatások és a tudományos munka a kolozsvári Orvostörténeti Intézetben (1940–1944)
Magyary-Kossa Gyula (1865–1944) orvos, farmakológus, a méregtan magántanára, orvostörténész, akadémikus, az állatorvosi akadémia professzora életmű-bibliográfiája. Bevezető tanulmányokkal
A magyar vasutak helyzete Trianon idején = Hungarian Railways at the Time of the Trianon Peace Treaty
Az I. világháború 1918 őszén a központi hatalmak és így Magyarország vereségével is zárult. Az I. világháborús események területileg országunknak csak kis hányadát érintették, de Magyarország vasúti vonalai a hosszantartó világháború egész tartama alatt nagyobb forgalom lebonyolítására voltak kényszerítve, mint amennyit a teherbírásuk megengedett volna s erőteljesen igénybe vették a magyar vasúthálózatot és a vasúti parkot. A folyamatosan változó hadihelyzet közben a vasútnak jutott a legsúlyosabb katonai feladatok egyike, a csapatszállítások és az utánpótlások minél gyorsabb és akadálytalan lebonyolításának megoldása. Ugyanakkor továbbra is megszakítás nélkül kellett kielégítenie a polgári és közgazdasági igényeket