10 research outputs found
Dijagnostika i lijeÄenje infekcije s Helicobacter pylori
Uvod. Infekcija H. pylori obiÄno nastupa veÄ u djetinjstvu. Äimbenici rizika ukljuÄuju nizak socioekonomski status, veÄi broj braÄe i sestara
te zaraženi roditelji, posebno majke. Uzrokuje kroniÄni gastritis kod svih koloniziranih pojedinaca.
Dijagnostika. Urea izdisajni test (C13 urea test) ili monoklonsko ispitivanje fekalnog antigena prva su neinvazivna metoda testiranja na aktivnu infekciju
H. pylori. C13 urea test i dalje ostaje najbolja neinvazivna pretraga za otkrivanje infekcije s H. pylori. ELISA test monoklonskog fekalnog antigena
je takoÄer prihvatljiv zbog visoke osjetljivosti i specifiÄnosti kad C13 urea nije dostupan.
LijeÄenje. H. pylori se obiÄno lijeÄi kombinacijom antibiotika uz inhibitor protonske pumpe (IPP). Standardna trojna terapija sastoji se
od IPP s klaritromicinom i amoksicilinom ili metronidazolom. MeÄutim, kad je stopa rezistencije na klaritromicin veÄa od 15%, trostruku terapiju
bez prethodne provjere osjetljivosti treba napustiti. Istovremeno davanje IPP-a, amoksicilina, klaritromicina i nitroimidazola u trajanju od
14 dana poželjna je, standardna Äetverostruka terapija. Alternativa je Äetverostruka terapija koja sadrži bizmut. Trojna terapija koja se temelji na
levofloksacinu, uÄinkovita je druga linija nakon neuspjeha kombinacije s klaritromicinom te nakon zakazivanja Äetverostruke terapije s bizmutom. U
sluÄaju visoke rezistencije na kinolone, dolazi u obzir kombinacija bizmuta s drugim antibioticima ili rifabutinom. Nakon neuspjeha u drugoj liniji
lijeÄenja, preporuÄuje se kultura uz antibiogram ili genotipiziranje rezistencije. U bolesnika s dokumentiranom alergijom na penicilin,
uÄinkovito je 10-dnevno davanje IPP + tetraciklin + metronidazol. Ova kombinacija uz dodavanje bizmuta (Äetverostruki protokol), može biti i dobra
alternativa za prvu crtu lijeÄenja pri alergiji na penicilin
Dijagnostika i lijeÄenje infekcije s Helicobacter pylori
Uvod. Infekcija H. pylori obiÄno nastupa veÄ u djetinjstvu. Äimbenici rizika ukljuÄuju nizak socioekonomski status, veÄi broj braÄe i sestara
te zaraženi roditelji, posebno majke. Uzrokuje kroniÄni gastritis kod svih koloniziranih pojedinaca.
Dijagnostika. Urea izdisajni test (C13 urea test) ili monoklonsko ispitivanje fekalnog antigena prva su neinvazivna metoda testiranja na aktivnu infekciju
H. pylori. C13 urea test i dalje ostaje najbolja neinvazivna pretraga za otkrivanje infekcije s H. pylori. ELISA test monoklonskog fekalnog antigena
je takoÄer prihvatljiv zbog visoke osjetljivosti i specifiÄnosti kad C13 urea nije dostupan.
LijeÄenje. H. pylori se obiÄno lijeÄi kombinacijom antibiotika uz inhibitor protonske pumpe (IPP). Standardna trojna terapija sastoji se
od IPP s klaritromicinom i amoksicilinom ili metronidazolom. MeÄutim, kad je stopa rezistencije na klaritromicin veÄa od 15%, trostruku terapiju
bez prethodne provjere osjetljivosti treba napustiti. Istovremeno davanje IPP-a, amoksicilina, klaritromicina i nitroimidazola u trajanju od
14 dana poželjna je, standardna Äetverostruka terapija. Alternativa je Äetverostruka terapija koja sadrži bizmut. Trojna terapija koja se temelji na
levofloksacinu, uÄinkovita je druga linija nakon neuspjeha kombinacije s klaritromicinom te nakon zakazivanja Äetverostruke terapije s bizmutom. U
sluÄaju visoke rezistencije na kinolone, dolazi u obzir kombinacija bizmuta s drugim antibioticima ili rifabutinom. Nakon neuspjeha u drugoj liniji
lijeÄenja, preporuÄuje se kultura uz antibiogram ili genotipiziranje rezistencije. U bolesnika s dokumentiranom alergijom na penicilin,
uÄinkovito je 10-dnevno davanje IPP + tetraciklin + metronidazol. Ova kombinacija uz dodavanje bizmuta (Äetverostruki protokol), može biti i dobra
alternativa za prvu crtu lijeÄenja pri alergiji na penicilin
LijeÄenje akutnih infekcija donjeg dijela mokraÄnog sustava u žena u ambulantama opÄe/obiteljske medicine Doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije
Cilj istraživanja: Cilj ovog istraživanja bio je istražiti koje antibiotike propisuju lijeÄnici opÄe/obiteljske medicine u lijeÄenju akutnih infekcija donjeg dijela mokraÄnog sustava u žena te usporediti rezultate s ISKRA smjernicama za lijeÄenje infekcija mokraÄnog sustava.
Materijali i metode: U ovo istraživanje ukljuÄeno je 20 lijeÄnika opÄe/obiteljske medicine zaposlenih u DZ SDŽ. Podatke smo prikupili prilagodbom
programskog rjeÅ”enja za voÄenje ordinacije Softmed 2. U istraživanje su ukljuÄeni svi pacijenti u skrbi ispitanika kojima su u periodu od 01.
sijeÄnja 2018. god. do 31. prosinca 2019. godine u medicinski karton upisane dijagnoze N30, N30.0, N30.8. N30.9 te su zbog iste lijeÄeni antibiotskom
terapijom.
Rezultati. Najprepisivaniji antibiotici bili su cefalosporini II i III generacije, koji su propisani u 22,3% sluÄajeva. Kaomoksiklav je propisan u 18,5%
sluÄajeva, a nitrofurantoin u 18,2% . Fosfomicin je na Äetvrtom mjestu sa 16,9%. UtvrÄena je statistiÄki znaÄajna razlika u propisivanju antibiotika za
akutne infekcije donjeg dijela mokraÄnog sustava u žena s obzirom na dob pacijentica kao i s obzirom na spol, dob, godine radnog staža, specijalizaciju,
veliÄinu tima i mjesto rada lijeÄnika.
ZakljuÄak. LijeÄnici opÄe/obiteljske medicine ne pridržavaju se zadanih smjernica u lijeÄenju akutnih infekcija donjeg dijela mokraÄnog sustava
u žena bez obzira na spol, dob, godine radnog staža, specijalizaciju, veliÄinu tima i mjesto rada
Acute upper respirtory tract infections in everyday family practice
CILJ ISTRAŽIVANJA: Cilj je ovog istraživanja bio ispitati navike propisivanja antibiotika za akutne respiratorne infekcije gornjeg diÅ”nog sustava kod lijeÄnika obiteljske medicine i utvrditi ovisi li odluka o propisivanju o obilježjima bolesnika i lijeÄnika.
MATERIJALI I METODE: U istraživanje je ukljuÄeno 4373 ispitanika kojima je u periodu od 01. sijeÄnja 2015. godine do 31. prosinca 2016. godine upisana neka od dijagnoza akutnih respiratornih infekcija. Dijagnoze su oznaÄene Å”iframa bolesti prema MKB ā 10, a ukljuÄivale su Å”ifre J00-J06 i H65-H67. U promatranom periodu ukupno je zabilježeno 8073 sluÄaja bolesti. U istraživanju je sudjelovalo 9 ordinacija obiteljske medicine sa prosjeÄnim brojem od 1229 osiguranika (min. 746, max. 1410). Promatrana obilježja bolesnika bila su dob, spol i postojanje laboratorijskih nalaza, a obilježja lijeÄnika dob, spol, godine radnog staža i specijalizacija LOM.
REZULTATI: Antibiotik je propisan za 58,4% akutnih respiratornih infekcija. NajÄeÅ”Äe propisana vrsta antibiotika bio je amoksicilin+klavulanska kiselina (25,1%), potom azitromicin (16,8%) i amoksicilin (5,2%). Za akutni nazofaringitis (J00) u najveÄem broju sluÄajeva (51,1%) antibiotik nije propisan. Za upalu sinusa (J01) najÄeÅ”Äe propisivan antibiotik bio je klaritromicin (67,5%). Akutna upala ždrijela (J02) najÄeÅ”Äe je lijeÄena amoksicilinom (78,6%). NajÄeÅ”Äe propisivan antibiotik za akutnu upalu tonzila (J03) bio je penicilin (82,1%). NajÄeÅ”Äe propisivan antibiotik kod upale srednjeg uha (H65,H66,H67) bio je cefuroksim (24,8%). UtvrÄena je statistiÄki znaÄajna razlika u propisivanju antibiotika za ARI s obzirom na dob i spol bolesnika i postojanje laboratorijskih nalaza kao i s obzirom na godine radnog iskustva i specijalizaciju lijeÄnika.
ZAKLJUÄAK: LijeÄnici obiteljske medicine ne pridržavaju se smjernica za lijeÄenje akutnih respiratornih infekcija gornjeg diÅ”nog sustava, osim u sluÄaju akutnog faringitisa i tonzilitisa. Na odluku o propisivanju utjeÄu dob ispitanika i postojanje laboratorijskih nalaza te dob, specijalizacija i radni staž lijeÄnika.OBJECTIVES: The aim of this study was to investigate family physicians\u27 habits in antibiotic prescribing for upper airway respiratory tract infections and to determine wheather their decision depends on factors related to patients and doctors.
MATERIALS AND METHODS: 4373 patients were included in this research. Data were collected in the period from January 1, 2015 to December 31, 2016. There were 8073 cases diagnosed as J00-J06 or H65-H67. This research included nine family medicine practices with an average of 1229 patients (min. 746, max. 1410). The observed characteristics among the patients were age, gender and laboratory findings and those observed among the doctors were age, gender, work experience and specialization.
RESULTS: Antibiotics were prescribed for 58.4% of acute upper respiratory tract infections. The most common antibiotic prescribed was amoxicilin+clavulanic acid (25.1%) followed by azithromycin (16.8%) and amoxicilin (5.2%). Antibiotic was not prescribed (51.1%) for most cases of acute nasopharyngitis (J00). The most common antibiotic prescribed for acute sinusitis (J01),was clarithromycin (67.5%) while acute pharyngitis (J02) was most commonly treated with amoxicilin (78.6%). The most common antibiotic for acute tonsilitis (J03) was penicilin (82.1%), and for acute middle ear infection (H65, H66, H67) cefuroxime (24.8%). There was statistically significant difference in antibiotic prescribing with respect to the patients\u27 age, gender and laboratory findings as well as with respect to physicians\u27 work experience and specialization.
CONCLUSION: Family physicians do not follow recommended guidelines in the treatment of acute upper respiratory tract infections except in cases of acute pharyngitis and tonsilitis. Prescribing decisions are influenced by patients\u27 age and gender and the existance of laboratory findings as well as physicians\u27 age, work experience and specialization
LijeÄenje akutnih infekcija donjeg dijela mokraÄnog sustava u žena u ambulantama opÄe/obiteljske medicine Doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije
Cilj istraživanja: Cilj ovog istraživanja bio je istražiti koje antibiotike propisuju lijeÄnici opÄe/obiteljske medicine u lijeÄenju akutnih infekcija donjeg dijela mokraÄnog sustava u žena te usporediti rezultate s ISKRA smjernicama za lijeÄenje infekcija mokraÄnog sustava.
Materijali i metode: U ovo istraživanje ukljuÄeno je 20 lijeÄnika opÄe/obiteljske medicine zaposlenih u DZ SDŽ. Podatke smo prikupili prilagodbom
programskog rjeÅ”enja za voÄenje ordinacije Softmed 2. U istraživanje su ukljuÄeni svi pacijenti u skrbi ispitanika kojima su u periodu od 01.
sijeÄnja 2018. god. do 31. prosinca 2019. godine u medicinski karton upisane dijagnoze N30, N30.0, N30.8. N30.9 te su zbog iste lijeÄeni antibiotskom
terapijom.
Rezultati. Najprepisivaniji antibiotici bili su cefalosporini II i III generacije, koji su propisani u 22,3% sluÄajeva. Kaomoksiklav je propisan u 18,5%
sluÄajeva, a nitrofurantoin u 18,2% . Fosfomicin je na Äetvrtom mjestu sa 16,9%. UtvrÄena je statistiÄki znaÄajna razlika u propisivanju antibiotika za
akutne infekcije donjeg dijela mokraÄnog sustava u žena s obzirom na dob pacijentica kao i s obzirom na spol, dob, godine radnog staža, specijalizaciju,
veliÄinu tima i mjesto rada lijeÄnika.
ZakljuÄak. LijeÄnici opÄe/obiteljske medicine ne pridržavaju se zadanih smjernica u lijeÄenju akutnih infekcija donjeg dijela mokraÄnog sustava
u žena bez obzira na spol, dob, godine radnog staža, specijalizaciju, veliÄinu tima i mjesto rada
Acute upper respirtory tract infections in everyday family practice
CILJ ISTRAŽIVANJA: Cilj je ovog istraživanja bio ispitati navike propisivanja antibiotika za akutne respiratorne infekcije gornjeg diÅ”nog sustava kod lijeÄnika obiteljske medicine i utvrditi ovisi li odluka o propisivanju o obilježjima bolesnika i lijeÄnika.
MATERIJALI I METODE: U istraživanje je ukljuÄeno 4373 ispitanika kojima je u periodu od 01. sijeÄnja 2015. godine do 31. prosinca 2016. godine upisana neka od dijagnoza akutnih respiratornih infekcija. Dijagnoze su oznaÄene Å”iframa bolesti prema MKB ā 10, a ukljuÄivale su Å”ifre J00-J06 i H65-H67. U promatranom periodu ukupno je zabilježeno 8073 sluÄaja bolesti. U istraživanju je sudjelovalo 9 ordinacija obiteljske medicine sa prosjeÄnim brojem od 1229 osiguranika (min. 746, max. 1410). Promatrana obilježja bolesnika bila su dob, spol i postojanje laboratorijskih nalaza, a obilježja lijeÄnika dob, spol, godine radnog staža i specijalizacija LOM.
REZULTATI: Antibiotik je propisan za 58,4% akutnih respiratornih infekcija. NajÄeÅ”Äe propisana vrsta antibiotika bio je amoksicilin+klavulanska kiselina (25,1%), potom azitromicin (16,8%) i amoksicilin (5,2%). Za akutni nazofaringitis (J00) u najveÄem broju sluÄajeva (51,1%) antibiotik nije propisan. Za upalu sinusa (J01) najÄeÅ”Äe propisivan antibiotik bio je klaritromicin (67,5%). Akutna upala ždrijela (J02) najÄeÅ”Äe je lijeÄena amoksicilinom (78,6%). NajÄeÅ”Äe propisivan antibiotik za akutnu upalu tonzila (J03) bio je penicilin (82,1%). NajÄeÅ”Äe propisivan antibiotik kod upale srednjeg uha (H65,H66,H67) bio je cefuroksim (24,8%). UtvrÄena je statistiÄki znaÄajna razlika u propisivanju antibiotika za ARI s obzirom na dob i spol bolesnika i postojanje laboratorijskih nalaza kao i s obzirom na godine radnog iskustva i specijalizaciju lijeÄnika.
ZAKLJUÄAK: LijeÄnici obiteljske medicine ne pridržavaju se smjernica za lijeÄenje akutnih respiratornih infekcija gornjeg diÅ”nog sustava, osim u sluÄaju akutnog faringitisa i tonzilitisa. Na odluku o propisivanju utjeÄu dob ispitanika i postojanje laboratorijskih nalaza te dob, specijalizacija i radni staž lijeÄnika.OBJECTIVES: The aim of this study was to investigate family physicians\u27 habits in antibiotic prescribing for upper airway respiratory tract infections and to determine wheather their decision depends on factors related to patients and doctors.
MATERIALS AND METHODS: 4373 patients were included in this research. Data were collected in the period from January 1, 2015 to December 31, 2016. There were 8073 cases diagnosed as J00-J06 or H65-H67. This research included nine family medicine practices with an average of 1229 patients (min. 746, max. 1410). The observed characteristics among the patients were age, gender and laboratory findings and those observed among the doctors were age, gender, work experience and specialization.
RESULTS: Antibiotics were prescribed for 58.4% of acute upper respiratory tract infections. The most common antibiotic prescribed was amoxicilin+clavulanic acid (25.1%) followed by azithromycin (16.8%) and amoxicilin (5.2%). Antibiotic was not prescribed (51.1%) for most cases of acute nasopharyngitis (J00). The most common antibiotic prescribed for acute sinusitis (J01),was clarithromycin (67.5%) while acute pharyngitis (J02) was most commonly treated with amoxicilin (78.6%). The most common antibiotic for acute tonsilitis (J03) was penicilin (82.1%), and for acute middle ear infection (H65, H66, H67) cefuroxime (24.8%). There was statistically significant difference in antibiotic prescribing with respect to the patients\u27 age, gender and laboratory findings as well as with respect to physicians\u27 work experience and specialization.
CONCLUSION: Family physicians do not follow recommended guidelines in the treatment of acute upper respiratory tract infections except in cases of acute pharyngitis and tonsilitis. Prescribing decisions are influenced by patients\u27 age and gender and the existance of laboratory findings as well as physicians\u27 age, work experience and specialization
ANTIBIOTIC PRESCRIPTION FOR ACUTE RESPIRATORY INFECTIONS IN FAMILY MEDICINE IN SPLIT
Akutne respiratorne infekcije (ARI) su jedan od najÄeÅ”Äih razloga za dolazak u ordinaciju obiteljske medicine (OOM); prema podatcima Hrvatskog zdravstveno-statistiÄkog ljetopisa za 2014. godinu
ARI su Äinile 11,6% svih utvrÄenih stanja i bolesti u OOM. Virusi su odgovorni za oko 85% ARI, ali se bez obzira na to, u lijeÄenju Äesto uptrebljavaju antibiotici. Cilj naÅ”eg istraživanja bio je pokazati
koliko antibiotika, koju vrstu i u kojem postotku propisujemo pacijentima za najÄeÅ”Äe zabilježene dijagnoze ARI.
Istraživanje je provedeno u Äetiri specijalistiÄke ordinacije obiteljske medicine na podruÄju grada Splita. Prikupljeni su podatci o pacijentima kojima je propisan antibiotik za ARI u razdoblju od 01. sijeÄnja do 31. prosinca 2015. godine. NajÄeÅ”Äe propisivana skupina antibiotika su penicilini s 50,75%, dok su na drugom mjestu makrolidi s 35,50%. U akutnoj upali tonzila najviÅ”e je propisivan azitromicin (35,03%) i penicilini Å”irokog spectra (36,73%). Penicilini uskog spektra su propisani u 25,71%, a doksiciklin u 0,56% sluÄajeva. Prekomjerna i neprimjerena uporaba antibiotika pogoduje Å”irenju bakterijske rezistencije pa su njihovo primjereno propisivanje i odgovorno uzimanje izuzetno važni.Acute respiratory infections (ARI) are most common reasons for family medicine practice (FMP) visits according to the Croatian Health Statistical
Yearbook for the year 2014. ARI represent 11.6% of all conditions and diseases diagnosed in FMP. Viruses are responsible for about 85% of ARI, but antibiotics are often applied. The aim of our study was to show how many antibiotics we prescribed, what kind of antibiotics and in which percentage to the patients with ARI.
The study was conducted in four FMPs in the city of Split, Republic of Croatia. We collected data for patients who were prescribed antibiotics for ARI in the period from January 1st to December 31st, 2015.
The most commonly prescribed group of antibiotics was penicillin (50.75%), followed by macrolides (35.50%). In acute tonsillitis azithromycin was mostly prescribed (35.03%) and broad spectrum
penicillin (36.73%). Narrow spectrum penicillin were prescribed to 25.71% of patients and doxycycline only to two patients, i.e. 0.56%.
Excessive and inappropriate use of antibiotics promotes the spread of antibiotic-resistant bacteria. It is, therefore, extremely important to know when it is appropriate to prescribe antibiotics and how to take them responsibly
Treatment of streptococcal tonsillopharyngitis in general/family medicine practices at the Split-Dalmatia County Health Center
Tonzilofaringitis oznaÄava upalne procese u ždrijelu koji zahvaÄaju Waldeyerov limfatiÄni prsten. NajÄeÅ”Äe je uzrokovan virusima, meÄu kojima prednjaÄe adenovirusi, enterovirusi i rinovirusi. U svakodnevnoj praksi, jedini znaÄajan bakterijski uzroÄnik je beta hemolitiÄki streptokok skupine A (BHS-A). Sukladno ISKRA smjernicama, penicilin je lijek prvog izbora u lijeÄenju streptokoknog tonzilofaringitisa s nikada do sada zabilježenom rezistencijom BHS-A. Cilj naÅ”eg istraživanja bio je usporediti odabrani antibiotik za lijeÄenje streptokoknog tonzilofaringitisa s preporuÄenom terapijom u ISKRA smjernicama za grlobolju.
Provedeno je retrospektivno, presjeÄno istraživanje o uÄestalosti i naÄinu lijeÄenja streptokoknog tonzilofaringitisa u ordinacijama opÄe/obiteljske medicine DZ SDŽ u periodu od 01. sijeÄnja 2015. do 31. prosinca 2016. godine.
U istraživanje je ukljuÄeno 53 (75,7%) lijeÄnika opÄe/obiteljske medicine DZ SDŽ, meÄu kojima je bilo 42 (79,2%) žene i 11 (20,8%) muÅ”karaca. Najpropisivaniji antibiotik bio je amoksicilin s klavulanskom kiselinom koji je propisan u 34,4% sluÄajeva, potom amoksicilin u 20% te azitromicin u 17,8% sluÄajeva. Na Äetvrtom mjestu su penicilinski pripravci koji su propisani u 14,5% sluÄajeva.
Rezultati naÅ”eg istraživanja ukazuju da ispitanici ne propisuju antibiotike sukladno preporuci. Neracionalno propisivanje antibiotika glavni je uzrok porasta bakterijske rezistencije na svjetskoj razini. LijeÄnik obiteljske medicine (LOM) propisuju veÄinu antibiotika i zbog toga je važno da slijede smjernice u svakodnevnoj praksi.Tonsillopharynitis indicates various inflammatory processes in the throat, which affect Waldeyerās lymphatic ring. They are most commonly caused by viruses, including adenoviruses, enteroviruses and rhinoviruses. Beta hemolytic streptococci of group A (BHS-A) are the only significant causative agents in daily practice. In accordance with ISKRA guidelines, penicillin is the first choice in the treatment of streptococcal tonsillopharynitis with never-observed BHS-A resistance. The aim of our study was to compare the selected antimicrobial drugs for the treatment of streptococcal tonsillopharynitis with recommended therapy in ISKRA Guidelines for sore throat.
A retrospective, cross-sectional study of treating methods for streptococcal tonsillopharyngitis in general/family medicine at the Split-Dalmatian County Health Center was conducted in the period from January 1st, 2015 to December 31st, 2016.
The study included 53 (75.7%) GPs in general/family practices of which 42 (79.2%) women and 11 (20.8%) men. The most prominent antibiotic was amoxicillin with clavulanic acid which was prescribed in 34.4% cases, followed by amoxicillin in 20% and azithromycin in 17.8% cases. Penicillin antibiotics were on the forth place and were prescribed in 14.5% of cases.
The results of our research indicate that respondents do not prescribe antibiotics according to recommendation. Irregular prescribing of antibiotics is the main cause of the increased bacterial resistance at world level. GPs prescribe most antibiotics and therefore it is important to follow the guidelines in everyday practice
Treatment of streptococcal tonsillopharyngitis in general/family medicine practices at the Split-Dalmatia County Health Center
Tonzilofaringitis oznaÄava upalne procese u ždrijelu koji zahvaÄaju Waldeyerov limfatiÄni prsten. NajÄeÅ”Äe je uzrokovan virusima, meÄu kojima prednjaÄe adenovirusi, enterovirusi i rinovirusi. U svakodnevnoj praksi, jedini znaÄajan bakterijski uzroÄnik je beta hemolitiÄki streptokok skupine A (BHS-A). Sukladno ISKRA smjernicama, penicilin je lijek prvog izbora u lijeÄenju streptokoknog tonzilofaringitisa s nikada do sada zabilježenom rezistencijom BHS-A. Cilj naÅ”eg istraživanja bio je usporediti odabrani antibiotik za lijeÄenje streptokoknog tonzilofaringitisa s preporuÄenom terapijom u ISKRA smjernicama za grlobolju.
Provedeno je retrospektivno, presjeÄno istraživanje o uÄestalosti i naÄinu lijeÄenja streptokoknog tonzilofaringitisa u ordinacijama opÄe/obiteljske medicine DZ SDŽ u periodu od 01. sijeÄnja 2015. do 31. prosinca 2016. godine.
U istraživanje je ukljuÄeno 53 (75,7%) lijeÄnika opÄe/obiteljske medicine DZ SDŽ, meÄu kojima je bilo 42 (79,2%) žene i 11 (20,8%) muÅ”karaca. Najpropisivaniji antibiotik bio je amoksicilin s klavulanskom kiselinom koji je propisan u 34,4% sluÄajeva, potom amoksicilin u 20% te azitromicin u 17,8% sluÄajeva. Na Äetvrtom mjestu su penicilinski pripravci koji su propisani u 14,5% sluÄajeva.
Rezultati naÅ”eg istraživanja ukazuju da ispitanici ne propisuju antibiotike sukladno preporuci. Neracionalno propisivanje antibiotika glavni je uzrok porasta bakterijske rezistencije na svjetskoj razini. LijeÄnik obiteljske medicine (LOM) propisuju veÄinu antibiotika i zbog toga je važno da slijede smjernice u svakodnevnoj praksi.Tonsillopharynitis indicates various inflammatory processes in the throat, which affect Waldeyerās lymphatic ring. They are most commonly caused by viruses, including adenoviruses, enteroviruses and rhinoviruses. Beta hemolytic streptococci of group A (BHS-A) are the only significant causative agents in daily practice. In accordance with ISKRA guidelines, penicillin is the first choice in the treatment of streptococcal tonsillopharynitis with never-observed BHS-A resistance. The aim of our study was to compare the selected antimicrobial drugs for the treatment of streptococcal tonsillopharynitis with recommended therapy in ISKRA Guidelines for sore throat.
A retrospective, cross-sectional study of treating methods for streptococcal tonsillopharyngitis in general/family medicine at the Split-Dalmatian County Health Center was conducted in the period from January 1st, 2015 to December 31st, 2016.
The study included 53 (75.7%) GPs in general/family practices of which 42 (79.2%) women and 11 (20.8%) men. The most prominent antibiotic was amoxicillin with clavulanic acid which was prescribed in 34.4% cases, followed by amoxicillin in 20% and azithromycin in 17.8% cases. Penicillin antibiotics were on the forth place and were prescribed in 14.5% of cases.
The results of our research indicate that respondents do not prescribe antibiotics according to recommendation. Irregular prescribing of antibiotics is the main cause of the increased bacterial resistance at world level. GPs prescribe most antibiotics and therefore it is important to follow the guidelines in everyday practice
Usporedba stavova i znanja o cijepljenju protiv bolesti COVID-19 studenata Medicinskog fakulteta u Splitu i lijeÄnika obiteljske medicine Splitsko-dalmatinske županije
Glavni cilj ovog istraživanja bio je ispitati razlikuju li se stavovi o cijepljenju protiv bolesti COVID-19
studenata medicine i lijeÄnika obiteljske medicine u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Provedeno je presjeÄno
istraživanje u kojem je sudjelovalo 176 studenata medicine, 47 studenata dentalne medicine, te 100 lijeÄnika
obiteljske medicine. Ispitanici su rjeŔavali anketni upitnik putem Google forms internetske aplikacije
tijekom lipnja 2021. KoriŔtena je peterostupanjska Likertova skala koja je sadržavala 27 tvrdnji. Prikupljeni
podaci obraÄeni su u programima STATISTICA 14 i Python. UtvrÄeno je da pozitivan stav o svim
cjepivima protiv bolesti COVID-19 ima statistiÄki znaÄajno viÅ”e lijeÄnika u odnosu na studente (P=0,038).
Zadovoljstvo organiziranoÅ”Äu cijepljenja protiv bolesti COVID-19 statistiÄki je znaÄajno veÄe u lijeÄnika
nego studenata (P=0,006). Iako u procijepljenosti izmeÄu studenata i lijeÄnika nema statistiÄki znaÄajne
razlike, ona je pronaÄena izmeÄu studenata pretkliniÄkih i kliniÄkih godina studija (P=0,005). Udio
cijepljenih veÄi je u studenata kliniÄkih godina (67%). TakoÄer, utvrÄeno je, sa statistiÄki znaÄajnom
razlikom, da su ispitanici koji su cijepljeni protiv gripe spremniji i na cijepljenje protiv COVID-19 bolesti
(P=0,001), te da se znaÄajno viÅ”e lijeÄnika nego studenata odluÄilo na cijepljenje protiv gripe ove ili
prethodnih sezona (P<0,001).
Studijom je dokazano da su opÄi stavovi studenata medicinskog fakulteta i lijeÄnika obiteljske medicine
o cijepljenju pozitivni. Naime, poznato je da se stavovi pojedinca prema primjeni cjepiva uvelike
odražavaju na procijepljenost i incidenciju zaraznih bolesti u populaciji, te je jako važno da i studenti, koji
Äe biti aktivni sudionici zdravstvenog sustava i lijeÄnici obiteljske medicine, koji su najdostupniji sudionici
zdravstvenog sustava, imaju jednake stavove o najuÄinkovitijoj metodi zaÅ”tite populacije od Å”irenja
zaraznih bolesti