2 research outputs found
Arcada studerandes motionsvanor : En kvantitativ enkätstudie
Arbetets syfte var att ta reda på hur mycket Arcada studerande motionerar och ifall mängden täcker de Finska motionsrekommendationerna. I samband med detta undersöktes också mängden sittande bland studerande. Ett annat intresse var att utreda hurudana aktiviteter som studerande önskar att erbjöds vid Högskolan/av Studerandekåren. Beställaren för arbetet är Arcada Studerandekår – ASK. Passiv livsstil och sittandets faror har mycket diskuterats i branschens tidskrifter, det är ett omtalat och aktuellt ämne. Institutet för Hälsa och Välfärd (THL) har gjort olika liknande undersökningar för hela Finlands befolkning, så data att jämföra med fanns det mycket av. Metoden för arbetet var kvantitativ enkät som publicerades på sociala medier (Facebook) som öppen webbenkät. Enkäten var riktad för alla Arcada studerande och publicerades på ämnesföreningarnas stängda grupper. Enkäten besvarades av 192 personer varav 90 svar var fullständigt användbara. Svarsprocenten blev låg, 3,3 % även om 90 svar var tillfredställande för en analys. I resultaten framkom det att alla motionsrekommendationerna uppfylldes av 58 % av studerande. Nyttomotionsrekommendationerna uppfylldes av 94 % av studerande, konditionsträningsrekommendationerna uppfylldes av 69 % studerande och styrketräningsrekommendationerna uppfylldes av 58 % av studerande. Arcada studerande sitter i snitt 6 h 30min dagligen, vilket är över 4h, den skadliga mängden per dag. Studeranden önskade mest Crosstraining/HIIT, yoga/stretching/pilates och väggklättring. Förbättringar borde införas på styrketräningssidan och sittandet borde minskas. Detta kunde göras med olika hälsokampanjer och större utbud grenar/motion på Högskolan.The aim of the study was to examine how much Arcada students exercise and if that amount covers the Finnish exercise recommendations. In relation to the previous, the study also examined the amount of time that students sit per day. Another interest with the study was to learn what kind of activities the students wish that the University/ Stu- dent Union would offer. This thesis was commissioned by Arcada Studerandekår – ASK. Passive lifestyle and a lot of time spent sitting and the dangers of it, are hot subjects in the sports related journals. The subject of this study is renowned and current. THL has done plenty of similar studies on the whole population of Finland, so there was plenty of data to compare with. The method for the study was a quantitative survey published on social media (Facebook) as an open web survey. The survey targeted Arcada students and was published on different Arcada associations closed Facebook groups. The survey was filled in by 192 persons, of which 90 were fully answered and useful. The response rate was low; 3, 3 %, even if 90 responses was enough for analysis. The results show that 58
% met the recommended amount of exercise. Everyday beneficial exercise amount was fulfilled by 94 % of students, endurance training amount was fulfilled by 69 % of stu- dents and strength training amount was fulfilled by 58 % of students. Arcada students sit on average 6 h 30 min per day, which is more than 4h/day, the limit for harmful sitting. The most popular activities among students were; crosstraining/HIIT, yo- ga/stretching/pilates and wall climbing. There is room for improvement in strength train- ing and the time sitting could be less. To improve, different health campaigns could be used. Also a bigger variety of activities/exercise at the University would be beneficial.Tämän työn tarkoitus oli selvittää liikkuvatko Arcadan opiskelijat suomalaisten liikuntasuositusten mukaan. Tähän liittyen selvitettiin myös paljon opiskelijat istuvat päivittäin. Kiinnostuksen kohteena oli myös selvittää millaisia aktiviteetteja opiskelijat itse toivoisivat että Korkeakoulu/Oppilaslautakunta järjestäisivät. Työn toimeksiantaja oli Arcada Studerandekår – ASK. Passiivinen elämäntapa ja istumisen vaarat ovat kuumia aiheita alan lehdissä, aihe oli siis aktuelli ja paljon puhuttu. THL on toteuttanut samankaltaisia tutkimuksia koko Suomen väestölle, joten tietoa johon verrata oli paljon. Työn metodi oli kvantitatiivinen kyselytutkimus joka julkaistiin avoimena verkkolomakkeena sosiaalisessa mediassa (Facebook). Kysely oli suunnattu Arcadan opiskelijoille ja julkaistiin täten eri ainejärjestöjen suljetuissa Facebook ryhmissä. Kyselyyn vastasi 192 henkilö, joista 90 vastasi loppuun asti ja olivat täten mukana tutkimuksessa. Vastausprosentti jäi alhaiseksi, 3, 3 % mutta 90 vastausta oli tarpeeksi analyysiä varten. Tulokset kertoivat että opiskelijoista 58 % liikkuu suositusten mukaisesti. Suositukset toteutuivat eri alalajien mukaan seuraavanlaisesti: hyötyliikunta
94 %, kestävyysharjoittelu 69 % ja voimaharjoittelu 58 %. Arcada opiskelijat istuvat keskimäärin päivässä 6 h 30 min, joka ylittää haitallisen määrän rajan yli 4h/päivä. Opiskelijat toivoivat eniten crosstraining/HIIT, yoga/stretching/pilates ja seinäkiipeilyä. Parantamisen varaa oli eniten voimaharjoittelun puolella, myös aikaa istuen olisi syytä lyhentää. Erilaiset terveyskampanjat voisivat auttaa istumisen vähentämiseen ja yleisen aktiivisuuden lisäämiseen, lisäksi tulisi Korkeakoulun tarjota laajempi laji/liikunta valikoima sisältäen voimaharjoittelua
Sociala Medier, Appar, Bloggar och Hälsosam Kost: En Scoping Studie
Syftet med studien är att utreda ifall sociala medier, appar och bloggar påverkar våra näringsval, samt till vilken utsträckning vi letar efter information om näring på sociala medier. Hälsosam kost och sociala teorier är i central roll. Studiens metodval är sco-ping review, vilket är ändamålsenligt för ett såpass brett och ostuderat område. Totalt 25 artiklar bearbetas och presenteras i studien. Teman som kommer upp är matvanor, hälsobeteende och hälsokommunikation. Resultaten är blandade, både goda och sämre sidor av sociala medier i relation till näringsval kommer upp. Resultaten visar ändå att sociala medier påverkar våra näringsval. Mer forskning inom området behövs, för att vidare förstå hur sociala medier påverkar våra näringsval, samt hur mycket vi letar efter information om näring på sociala medier