3 research outputs found
Geochemické interakce horninového prostředí s plošnými kontaminanty - využití indikačních horizontů 137Cs ke studiu distribuce‚ vazeb a významu vybraných radionuklidů a kovových prvků v horninách oblasti Moravskoslezských Beskyd:Výsledky terénní a laboratorní spektrometrie gama v oblasti Moravskoslezských Beskyd
V roce 2006 byla dokončena terénní gamaspektrometrická měření dle požadavků zadavatele, byla provedena laboratorní radiometrie půdních vzorků a šlichových frakcí, včetně úprav, zhodnoceny a interpretovány výsledky. Mapa plošné aktivity 137Cs v půdě z roku 1987 (IHE 1987) uvádí pro zájmové území CHKO Beskydy hodnoty malého počtu odběrů vzorků v mezích do 10 kBq.m-2. Pozemní gamaspektrometrická měření 2006 s hodnotami 137Cs převážně v mezích 2 – 10 kBq.m-2 a maximem 16,1 kBq.m-2 jsou upřesněním údajů k roku výzkumu 2006 o plošné distribuci radiocezia. Z provedených terénních radiometrických měření, a i z laboratorních měření odebraných vzorků, vyvstává přesnější obraz o kontaminaci území Moravskoslezských Beskyd 137Cs. Ve shodě s očekáváním jsou vyšší hodnoty plošné aktivity 137Cs především v lesích, většinou na exponovaných místech, kde byly v době těsně po havárii vyšší srážky a kde se 137Cs udrželo v humózním povrchovém horizontu. Na obdělávaných plochách, především polích, se 137Cs dostalo do hlubších horizontů a v nich bylo rozptýleno Nejvyšší hodnota byla naměřena na bodě B98 chata Koubová (nad Milíkovem) – 16,1 kBq.m-2. Celkově lze říci, že území Moravskoslezských Beskyd bylo zasaženo černobylským spadem nesrovnatelně méně než území Jeseníků či Orlických hor. Obsahy přírodních radioaktivních prvků (Th, U a K) se pohybují v běžných mezích, pouze ojediněle se vyskytují vyšší hodnoty v závislosti na horninovém typu. Údaje získané měřením v rámci projektu umožňují srovnání studovaného území v časové řadě s jinými regiony a upřesnění následných přepočtů v rámci interpretací celkové kontaminace území
Geochemické interakce horninového prostředí s plošnými kontaminanty - využití indikačních horizontů 137Cs ke studiu distribuce‚ vazeb a významu vybraných radionuklidů a kovových prvků v horninách oblasti Moravskoslezských Beskyd
Souhrn prací provedených v průběhu řešení projektu: Rešerše odborného tématu a zdrojů srovnávacích dat. Odběry profilů půd a zemin (kopané sondy) na 117 lokalitách (bodech). Odběry materiálů pro analýzy šlichů a měření gamaspektrometrie šlichových frakcí. Měření na vzorcích sedimentů z jader odebraných potápěči z nádrží Šance a Morávka. Laboratorní gamaspektrometrický výzkum. Gamaspektrometrická měření vzorků odebraných v profilech kopaných sond. Pro potřeby porovnání gamaspektrometrických dat z terénních a laboratorních měření s přirozeným geologickým pozadím byly sestaveny mapy distribuce minerálů a radioaktivních prvků ve šlichových koncentrátech. Byly srovnány výsledky terénních měření gamaspektrometrie mezi dosud hodnocenými regiony (CHKO Moravskoslezské Beskydy, oblast Jeseníků, Králického Sněžníku a Orlických hor) a také zhodnocen podíl jednotlivých zdrojů na celkové radiační zátěži území (přirozené a antropogenní zdroje)
Geochemické interakce horninového prostředí s plošnými kontaminanty - využití indikačních horizontů 137Cs ke studiu distribuce‚ vazeb a významu vybraných radionuklidů a kovových prvků v horninách oblasti Moravskoslezských Beskyd
Ve druhém roce řešení projektu byly odběry profilů půd a zemin (kopané sondy) na dalších 38 lokalitách ve východní části CHKO Moravskoslezské Beskydy až po hranici se SR. Na stejných bodech zajistily pracovníci Geominu družstvo Jihlava odběry materiálu pro analýzy šlichů, které byly již dokončeny pro celé území. Specialisté z firmy GEORADIS s.r.o. realizovali měření terénní gamaspektrometrie (K, Th, U, 137Cs) podle speciální metodiky. Ta byla užita i na dalších bodech v zájmové oblasti s cílem pokrýt s větší hustotou území pro následné regionální interpretace radiogenní zátěže. Celkem bylo v terénu proměřeno během etap 2005 a 2006 v místech kopaných sond 117 lokalit (B1 až B117) a pro zahuštění sítě měření dalších 113 lokalit (B200 až B 312). Měření byla rovněž provedena na vzorcích sedimentů z jader odebraných potápěči v etapě 2005 z nádrží Šance a Morávka (celkem 19 jader, 79 vzorků). Na všech vzorcích byl aplikován laboratorní gamaspektrometrický výzkum, část z nich (celkem 47 vzorků) byla analyzována v loňském roce na široké spektrum 41 prvků (laboratoře ACME v Kanadě) a menší část z nich (14 vzorků) i na obsahy signifikantních organických látek (Zkušební laboratoře ČGS Brno). Dokončena již byla i gamaspektrometrická měření šlichových frakcí (GEOMIN, GEORADIS). Značný díl laboratorních prací představovala gamaspektrometrická měření vzorků odebraných v profilech kopaných sond (přes 350 analyzovaných vzorků). Série vybraných sedimentů (103 vzorků) byla dále podrobena zrnitostním analýzám (Geodrill s.r.o.). Pro potřeby porovnání gamaspektrometrických dat z terénních a laboratorních měření s přirozeným geologickým pozadím byly sestaveny mapy distribuce minerálů a radioaktivních prvků ve šlichových koncentrátech. Veškeré informace jsou obsaženy v dílčích zprávách, které jsou nedílnou součástí závěrečné zprávy za rok 2006. Bylo provedeno pilotní srovnání výsledků terénních měření gamaspektrometrie mezi dosud hodnocenými regiony (CHKO Moravskoslezské Beskydy, oblast Jeseníků, Králického Sněžníku a Orlických hor)