16 research outputs found
Screening av organiska miljögifter i fisk : HCBD och klorbensener
Hexaklorbutadien (HCBD), 1,2,4-triklorbensen och pentaklorbensen finns med pÄ EUs vattendirektivs lista över prioriterade Àmnen. Dessa Àmnen samt övriga klorbensener förutom monoklorbensen har analyserats i fiskmuskelprov frÄn 14 svenska bakgrundslokaler. FrÄn varje lokal analyserades fem samlingsprove
Results from the Swedish National Screening Programme 2006. Subreport 2: 1,5,9-cyklododecatriene
As an assignment from the Swedish Environmental Protection Agency, IVL has during 2006/2007 performed a 'Screening Study' of 1,5,9-cyclododecatriene. The screening programme included measurements in background areas and in the vicinity of potential point sources. Measurements were also done in urban areas reflecting diffuse emission pathways from society. Sample types were air, soil, sediment, sludge and biota (fish). A total of 55 samples were included. CDDT was not found in any of the samples. The reported detection limits were 0.04 - 0.05 ng/m3 in air, 10 ng/g DW in sediment and soil, 20 ng/g DW in sludge and 1-4 ng/g WW in fish. The overall conclusion is that 1,5,9-cyclododecatriene is generally not present in the Swedish environment in concentration that is of environmental concern. The substance is thus not recommended as a candidate to be included in regular monitoring.As an assignment from the Swedish Environmental Protection Agency, IVL has during 2006/2007 performed a 'Screening Study' of 1,5,9-cyclododecatriene. The screening programme included measurements in background areas and in the vicinity of potential point sources. Measurements were also done in urban areas reflecting diffuse emission pathways from society. Sample types were air, soil, sediment, sludge and biota (fish). A total of 55 samples were included. CDDT was not found in any of the samples. The reported detection limits were 0.04 - 0.05 ng/m3 in air, 10 ng/g DW in sediment and soil, 20 ng/g DW in sludge and 1-4 ng/g WW in fish. The overall conclusion is that 1,5,9-cyclododecatriene is generally not present in the Swedish environment in concentration that is of environmental concern. The substance is thus not recommended as a candidate to be included in regular monitoring
Routine Analysis of Mercury. A comparative Study between two Methods; neutron activation and flameless atomic absorption
Mercury analysis was performed on purely routine basis om samples of organic origin. The object was to compare the two analytical methods at IVL, neutron activation and flaemless atomic absorption, both available as a routine service. The investigation was based on eight samples, run a striplets, showed: Neutron activation has an excellent accuracy with a coefficient of variation of less than 5 % when mercury level exceeds 2 ppb (ng/g). All of the performed analyses gave good results. - Flameless atomic adsorption samples were digested in either of three media: aqua regia (inorganic matter), sulfuric, nitric an dperchloric acid or dulfuric and nitric acids combined with permangante and persulfate. Two performance with aqua regia was acceptable while no agreement was obtianed with the two other methods Loss of mercury occured compared to the reference values. Digestion with permanganate and persulfate showed the best agreement. The maximun loss was 35 %. Moreover detection limit was high because of the high background. At best is was found to be 5 ppb (ng/g). The comparative study gives neutron activation a very strong hand.Mercury analysis was performed on purely routine basis om samples of organic origin. The object was to compare the two analytical methods at IVL, neutron activation and flaemless atomic absorption, both available as a routine service. The investigation was based on eight samples, run a striplets, showed: Neutron activation has an excellent accuracy with a coefficient of variation of less than 5 % when mercury level exceeds 2 ppb (ng/g). All of the performed analyses gave good results. - Flameless atomic adsorption samples were digested in either of three media: aqua regia (inorganic matter), sulfuric, nitric an dperchloric acid or dulfuric and nitric acids combined with permangante and persulfate. Two performance with aqua regia was acceptable while no agreement was obtianed with the two other methods Loss of mercury occured compared to the reference values. Digestion with permanganate and persulfate showed the best agreement. The maximun loss was 35 %. Moreover detection limit was high because of the high background. At best is was found to be 5 ppb (ng/g). The comparative study gives neutron activation a very strong hand
Results from the SwedishNational ScreeningProgramme 2007Subreport 4: Linear alkylbenzene sulfonate (LAS)
LAS (linear alkylbenzene sulfonate) is an anionic sufactant mainly used in laundry- and dishwashingdetergents and lubricant additives. The annual amount used in Sweden is about 900 tonnes. As anassignment from the Swedish Environmental Protection Agency, IVL has performed a screeningstudy of LAS. The overall objective of the screening was to determine concentrations in a variety ofmedia in the Swedish environment. A national sampling program (50 samples) was combined withan extensive regional program administered by eight county administarive boards (72 samples).Sample types were waste water, sludge, storm water, ground water, surface water, soil and sediment.LAS was not found in surface waters, sediments or soil from background areas.LAS was found in the influents to all investigated sewage treatment plants (STPs). The medianconcentration was 360 ”g/l. LAS was also found in all effluent waters from STPs. The medianconcentration was 2.7 ”g/l. In 19 pairs of influent/effluent waters the removal efficiency was 95 -99.9%. The median concentration in sludge was 670 mg/kg DW. As an average 33% of the LASentering STPs ended up in sludge.LAS was found in traffic related storm waters (0.2 â 6 ”g/l) and land fill lechates (0.58 â 1.2 ”g/l).Sediments from the urban area Stockholm were contaminated with LAS (360 â 1 600 ng/g DW).Commercial LAS consists of a mixture of chain lengths ranging from C10 to C14. An alteration inthe distribution of chain lengths were noticed depending of sample types.The concentrations of LAS measured in sediments from recipients and urban areas (270-1 600ng/g DW) are lower than the PNEC-values, 8 100 ng/g DW and 4 900 ng/g DW for fresh watersediments and marine sediments respectively, found in the literature (Chapter 2.2). However, thesevalues have been derived from limited sets of data and some studies indicate that they might not beprotective.The concentrations of LAS found in surface waters from urban areas and industrial recipients werelower than reported PNEC-values derived from extensive sets of toxicity data. Thus, LAS is notexpected to cause adverse effects in the water phase of the recipients.
Results from the Swedish National Screening Programme 2006 : Subreport 1: Phthalates
IVL har pĂ„ uppdrag av NaturvĂ„rdsverket genomfört en screening av ftalater. De tvĂ„ substanser som ursprungligen ingick i studien var di-isononylftalat (DINP) och di-isodecylftalat (DIDP). Dessa Ă€r de tvĂ„ ftalater som Ă€r vanligast förekommande som mjukgörare i EU idag. De Ă€r högmolekylĂ€ra och har relativ hög persistens och antas vara ganska orörliga i miljön. Som grupp hör dock inte ftalater till de mest lĂ„nglivade kemikalierna. Vissa studier indikerar Ă€ven carcinogena effekter av DINP, men det Ă€r inte helt klarlagt. Tillsammans med di-n-oktylftalat (DNOP) fĂ„r DINP och DIDP inte förekomma i barnleksaker som kan stoppas i munnen i halter över 0.1 % (summan av de tre). Utöver DINP och DIDP inkluderades Ă€ven di-(2-etyl)hexylftalat (DEHP) som jĂ€mförelsesubstans. Denna var tidigare den mest anvĂ€nda ftalaten men har till stor del ersatts av de tvĂ„ förstnĂ€mnda. Ăven adipaten di-(2-ethyl)hexyladipat (DEHA) inkluderades i mĂ€tningarna. Denna ingick i ett tidigare screeningprogram (Remberger et al., 2005) och Ă€r en mjukgörare som i mĂ„nga fall ersatt DEHP. I luftproverna analyserades ytterliggare fyra ftalater; di-etylftalat (DEP), di-iso-butylftalat (DIBP), di-n-butylftalat (DBP) samt butylbensylftalat (BBzP), dĂ„ dessa Ă€mnen tidigare bestĂ€mts i luftprover och analysmetoden fanns utvecklad. Det huvudsakliga syftet med föreliggande screeningstudie var att bestĂ€mma koncentrationer av ftalater i olika matriser i miljön, att belysa viktiga transportvĂ€gar samt att bedöma sannolikheten för pĂ„gĂ„ende emissioner i Sverige. Ytterligare syften var att utreda förekomsten av atmosfĂ€risk transport samt upptag i biota och i mĂ€nniskor. En provtagningsstrategi utarbetades utifrĂ„n en kartlĂ€ggning om möjliga kĂ€llor. UtifrĂ„n denna valdes provplatser som representerade punktkĂ€llor, diffusa kĂ€llor (reningsverk, urban miljö) samt bakgrundsomrĂ„den. För att kartlĂ€gga mĂ€nsklig exponering insamlades livsmedel samt urinprover. Totalt bestĂ€mdes ftalater i 66 prover av luft, sediment, slam, fisk, livsmedel samt urin. 11 av dessa 66 prover utgjordes av regionala prover (10 slamprover samt ett sedimentprov) som skickats in frĂ„n tre deltagande lĂ€nsstyrelser. Urvalet av regionala prover baserades pĂ„ olika strategier, de utgör antingen ett komplement till andra regionala övervakningsprogram, eller kommer ifrĂ„n lokala misstĂ€nkta punktkĂ€llor. De flesta regionala prover kom frĂ„n kommunala reningsverk, med syfte att fĂ„ en uppfattning om den diffusa belastningen i lĂ€net. DEHP var den substans som oftast detekterades. Iso-ftalaterna Ă„terfanns i samtliga slamprover, men de Ă„terfanns ocksĂ„ i de flesta andra matriser med undantag för urin och biota. MĂ€tningarna indikerar tydligt att iso-ftalater slĂ€pps ut i den svenska miljön idag. LĂ„ga halter av ftalater förekom generellt i prover insamlade i bakgrundsomrĂ„dena varför lĂ„ngvĂ€ga atmosfĂ€risk transport av ftalater inte torde vara nĂ„got stort problem. Halterna i luft av iso-ftalater Ă€r fortfarande i allmĂ€nhet nĂ„got lĂ€gre Ă€n halterna av DEHP, med undantag av urban luft, dĂ€r DIDP dominerar. Vad detta beror pĂ„ Ă€r oklart, eftersom anvĂ€ndningen av DIDP Ă€r cirka hĂ€lften sĂ„ stor som anvĂ€ndningen av DINP, och den Ă€r inte heller mer flyktig Ă€n DINP. Vi rekommenderar dĂ€rför ytterligare mĂ€tningar av iso-ftalater i urban luft och möjligen i anslutning till punktkĂ€llor, för att vidare utreda frĂ„gan. I sediment och slam Ă€r nivĂ„erna av DINP i samma storleksordning eller högre Ă€n DEHP. För sediment gĂ€ller detta Ă€ven för DIDP, medan denna i slam motsvarar ca 50 % av uppmĂ€tta halter av DEHP. Upptag av iso-ftalater i biota tycks vara begrĂ€nsat, dĂ„ de ej Ă„terfunnits i fisk. Den relativa fördelningen av ftalathalter i miljön tycks reflektera konsumtionsmönstret för ca 5 Ă„r sedan â vilket indikerar en tidsförskjutning som kan förklaras av att stora mĂ€ngder DEHP trots den minskade anvĂ€ndningen fortfarande finns lagrade i teknosfĂ€ren och ger upphov till sekundĂ€ra emissioner. Monoestrar av iso-ftalater kunde inte detekteras i urin, vilket indikerar en lĂ„g human exponering. PĂ„ grund av den relativt höga detektionsgrĂ€nsen (50 ÎŒg/l) gĂ„r det inte att jĂ€mföra denna exponering med exempelvis exponering för DEHP. Halterna av iso-ftalater i livsmedel Ă€r lĂ€gre Ă€n halterna av DEHP vilket tyder pĂ„ lĂ€gre exponering genom föda. Det finns dock betydligt fler exponeringsvĂ€gar som kan vara av betydelse, exempelvis inandning av inomhusluft vilket inte ingick i denna undersökning. Eftersom det inte finns nĂ„gra bestĂ€mda risknivĂ„er (PNEC-vĂ€rden) och dĂ„ toxicitetsdata gĂ€llande iso-ftalater Ă€r motsĂ€gelsefulla Ă€r det inte möjligt att göra nĂ„gon riskbedömning avseende dessa Ă€mnens förekomst i miljön
Results from the SwedishNational ScreeningProgramme 2007Subreport 4: Linear alkylbenzene sulfonate (LAS)
LAS (linear alkylbenzene sulfonate) is an anionic sufactant mainly used in laundry- and dishwashingdetergents and lubricant additives. The annual amount used in Sweden is about 900 tonnes. As anassignment from the Swedish Environmental Protection Agency, IVL has performed a screeningstudy of LAS. The overall objective of the screening was to determine concentrations in a variety ofmedia in the Swedish environment. A national sampling program (50 samples) was combined withan extensive regional program administered by eight county administarive boards (72 samples).Sample types were waste water, sludge, storm water, ground water, surface water, soil and sediment.LAS was not found in surface waters, sediments or soil from background areas.LAS was found in the influents to all investigated sewage treatment plants (STPs). The medianconcentration was 360 ”g/l. LAS was also found in all effluent waters from STPs. The medianconcentration was 2.7 ”g/l. In 19 pairs of influent/effluent waters the removal efficiency was 95 -99.9%. The median concentration in sludge was 670 mg/kg DW. As an average 33% of the LASentering STPs ended up in sludge.LAS was found in traffic related storm waters (0.2 â 6 ”g/l) and land fill lechates (0.58 â 1.2 ”g/l).Sediments from the urban area Stockholm were contaminated with LAS (360 â 1 600 ng/g DW).Commercial LAS consists of a mixture of chain lengths ranging from C10 to C14. An alteration inthe distribution of chain lengths were noticed depending of sample types.The concentrations of LAS measured in sediments from recipients and urban areas (270-1 600ng/g DW) are lower than the PNEC-values, 8 100 ng/g DW and 4 900 ng/g DW for fresh watersediments and marine sediments respectively, found in the literature (Chapter 2.2). However, thesevalues have been derived from limited sets of data and some studies indicate that they might not beprotective.The concentrations of LAS found in surface waters from urban areas and industrial recipients werelower than reported PNEC-values derived from extensive sets of toxicity data. Thus, LAS is notexpected to cause adverse effects in the water phase of the recipients.
Results from the Swedish National Screening Programme 2004. Subreport 2: Octachlorostyrene, Monochlorostyrenes and b-Bromostyrene
Measurements were performed of octachlorostyrene, monochlorostyrenes and b-bromostyrene in 134 air, deposition, water, sludge, sediment and fish samples near source areas and at background locations. Only octachlorostyrene was detected and only in air from background locations and fish. The results indicate that long-range transport occurs, and that OCS is a generally occurring pollutant in the Baltic Sea. Elevated levels were found in fish from two potential point sources, indicating current emissions of the substance to the water compartment. Diffuse emissions of octachlorostyrene seem to be limited. Biota is suggested as a more suitable matrix for detecting OCS pollution than other matrices. Further measurements in biota and air are recommended in order to provide information on OCS levels in fish and trends related to long-range transport. However, these measurements in air require use of high-volume samplers.Measurements were performed of octachlorostyrene, monochlorostyrenes and b-bromostyrene in 134 air, deposition, water, sludge, sediment and fish samples near source areas and at background locations. Only octachlorostyrene was detected and only in air from background locations and fish. The results indicate that long-range transport occurs, and that OCS is a generally occurring pollutant in the Baltic Sea. Elevated levels were found in fish from two potential point sources, indicating current emissions of the substance to the water compartment. Diffuse emissions of octachlorostyrene seem to be limited. Biota is suggested as a more suitable matrix for detecting OCS pollution than other matrices. Further measurements in biota and air are recommended in order to provide information on OCS levels in fish and trends related to long-range transport. However, these measurements in air require use of high-volume samplers
Screening 2004 - uppföljningsprojekt. Analys av oktaklorstyren, flyktiga metylsiloxaner, vissa fenoler och endosulfan
- Oktaklorstyren samt penta- och hexaklorbensen har analyserats i strömming frÄn 17 lokaler lÀngs Norrlands- och Svealandskusten. Oktaklorstyren kunde pÄvisas i samtliga prov. - Flyktiga metylsiloxaner samt 4-nonylfenol, 4-t-oktylfenol, triclosan och bisfenol A har analyserats i in- och utgÄende vatten samt slam frÄn BorlÀnge reningsverk. Transporterade mÀngder har berÀknats. - Flyktiga metylsiloxaner har analyserats i förpackade livsmedel. LÄga halter av cykliska siloxaner kunde pÄvisas i ett av tio prover. - Endosulfan har analyserats i luft- och depositionsprov frÄn bakgrundsstationerna RÄö och Pallas. Medelkoncentrationen i luft var högst under sommarhalvÄret: 22 pg/m3 i RÄö och 11 pg/m3 i Pallas. Deponerade mÀngder var ocksÄ högst under sommarhalvÄret: 1,0 ng/m2/dygn i RÄö och 0,26 ng/m2/dygn i Pallas. - En översikt har gjorts över tidigare analyserade endosulfanhalter i svenska livsmedel. Antalet varor som innehöll halter av endosulfan över detektionsgrÀnsen (0,01-0,04 mg/kg) har minskat under perioden 1995-2005 vilket speglar den minskade anvÀndningen i Europa. Efter Är 2000 finns inga rapporter om endosulfan i svenskodlade grönsaker. NÄgra gÄnger per Är hittas importerad frukt och grönsaker med endosulfanhalter som vid stor konsumtion bedöms kunna ge barn akuta hÀlsoeffekter. BerÀkningar av kroniskt intag visar att intaget i Sverige ligger pÄ ca 1 % av 'acceptabelt dagligt intag' dvs under risknivÄn för kroniska hÀlsoeffekter- Oktaklorstyren samt penta- och hexaklorbensen har analyserats i strömming frÄn 17 lokaler lÀngs Norrlands- och Svealandskusten. Oktaklorstyren kunde pÄvisas i samtliga prov. - Flyktiga metylsiloxaner samt 4-nonylfenol, 4-t-oktylfenol, triclosan och bisfenol A har analyserats i in- och utgÄende vatten samt slam frÄn BorlÀnge reningsverk. Transporterade mÀngder har berÀknats. - Flyktiga metylsiloxaner har analyserats i förpackade livsmedel. LÄga halter av cykliska siloxaner kunde pÄvisas i ett av tio prover. - Endosulfan har analyserats i luft- och depositionsprov frÄn bakgrundsstationerna RÄö och Pallas. Medelkoncentrationen i luft var högst under sommarhalvÄret: 22 pg/m3 i RÄö och 11 pg/m3 i Pallas. Deponerade mÀngder var ocksÄ högst under sommarhalvÄret: 1,0 ng/m2/dygn i RÄö och 0,26 ng/m2/dygn i Pallas. - En översikt har gjorts över tidigare analyserade endosulfanhalter i svenska livsmedel. Antalet varor som innehöll halter av endosulfan över detektionsgrÀnsen (0,01-0,04 mg/kg) har minskat under perioden 1995-2005 vilket speglar den minskade anvÀndningen i Europa. Efter Är 2000 finns inga rapporter om endosulfan i svenskodlade grönsaker. NÄgra gÄnger per Är hittas importerad frukt och grönsaker med endosulfanhalter som vid stor konsumtion bedöms kunna ge barn akuta hÀlsoeffekter. BerÀkningar av kroniskt intag visar att intaget i Sverige ligger pÄ ca 1 % av 'acceptabelt dagligt intag' dvs under risknivÄn för kroniska hÀlsoeffekte
Results from the Swedish Screening Programme 2005 : Subreport 2. Biocides
IVL Svenska Miljöinstitutet har pĂ„ uppdrag av NaturvĂ„rdsverket utförd en screening av biocider. Studien omfattade följande substanser: bronopol, 4-klor-3-kresol, 2-merkaptobensothiazol, N-didecyldimetylammoniumklorid (DDMAC), propikonazol, resorcinol, 2-(tiocyanometyltio)bensothiazol, triklosan, metyl-, etyl-, propyl-, butyl- samt bensylparaben. Det övergripande syftet med studien var att bestĂ€mma koncentrationerna i ett antal matriser i den svenska miljön, att undersöka viktiga transportvĂ€gar samt att utröna om pĂ„gĂ„ende emissioner kan tĂ€nkas förekomma i Sverige. En provtagningsstrategi utarbetades. Provtagningsprogrammet baserades pĂ„ anvĂ€ndningen, identifierade möjliga utslĂ€ppskĂ€llor samt pĂ„ Ă€mnenas egenskaper. Programmet inkluderade mĂ€tningar i bakgrundsmiljöer och nĂ€ra potentiella punktkĂ€llor. Ăven mĂ€tningar av diffusa spridningsvĂ€gar i form av avloppssystem och urbana omrĂ„den inkluderades. MĂ€tningarna omfattade totalt 132 prover av luft, nederbörd, utgĂ„ende avloppsvatten, ytvatten, slam, sediment samt fisk, varav 37 prover utgjordes av bidrag frĂ„n det regionala programmet, dĂ€r totalt sex lĂ€nsstyrelser deltog. För att belysa human exponering för/upptag av bronopol och DDMAC analyserades Ă€ven 12 prover av livsmedel och urin. Bakgrundsstationerna var generellt sett oförorenade med avseende pĂ„ de inkluderade biociderna, endast 2 av 17 bakgrunsdprover innehöll detekterbara mĂ€ngder av biocider och i dessa prover Ă„terfanns endast tvĂ„ substanser: triklosan och 2-merkaptobensothiazol samt parabener, dĂ„ dessa pĂ„visades i luft och depositionsprover. Bronopol och 2-(tiocyanometyltio)bensothiazol detekterades inte i nĂ„gra prover och resorcinol endast i nĂ„gra enstaka slamprover samt ett prov av utgĂ„ende avloppsvatten. Dessa tre substanser anses inte orsaka nĂ„gra risker för miljön. Propikonazol kan vara av lokal betydelse, men i nulĂ€get torde den inte innebĂ€ra nĂ„gra problem pĂ„ nationell nivĂ„
Analys av oktaklorstyren, flyktiga metylsiloxaner, vissa fenoler och endosulfan
âą Oktaklorstyren samt penta- och hexaklorbensen har analyserats i strömming frĂ„n 17 lokaler lĂ€ngs Norrlands- och Svealandskusten. Oktaklorstyren kunde pĂ„visas i samtliga prov. Medianhalten var 7,4 ng/g fett i vĂ„rfĂ„ngade prov och 1,6 ng/g fett i höstfĂ„ngade prov. Halten Ă€r lĂ„g i förhĂ„llande till det grĂ€nsvĂ€rde för human konsumtion som finns i en av USAs delstater. âą Flyktiga metylsiloxaner samt 4-nonylfenol, 4-t-oktylfenol, triclosan och bisfenol A har analyserats i in- och utgĂ„ende vatten samt slam frĂ„n BorlĂ€nge reningsverk. Transporterade mĂ€ngder har berĂ€knats. Av de analyserade Ă€mnena var in- och utgĂ„ende mĂ€ngd störst för D5 (dekametylcyklopentasiloxan). Inkommande mĂ€ngd D5 var 490 g/dygn, utgĂ„ende 24 g/dygn med vatten och 49 g/dygn med rötslam. âą Flyktiga metylsiloxaner har analyserats i förpackade livsmedel. LĂ„ga halter av cykliska siloxaner kunde pĂ„visas i ett av tio prover. âą Endosulfan har analyserats i luft- och depositionsprov frĂ„n bakgrundsstationerna RÄö och Pallas. Medelkoncentrationen i luft var högst under sommarhalvĂ„ret: 22 pg/m3 i RÄö och 11 pg/m3 i Pallas. Deponerade mĂ€ngder var ocksĂ„ högst under sommarhalvĂ„ret: 1,0 ng/m2âądygn i RÄö och 0,26 ng/m2âądygn i Pallas. âą En översikt har gjorts över tidigare analyserade endosulfanhalter i svenska livsmedel. Antalet varor som innehöll halter av endosulfan över detektionsgrĂ€nsen (0,01-0,04 mg/kg) har minskat under perioden 1995-2005 vilket speglar den minskade anvĂ€ndningen i Europa. Efter Ă„r 2000 finns inga rapporter om endosulfan i svenskodlade grönsaker. NĂ„gra gĂ„nger per Ă„r hittas importerad frukt och grönsaker med endosulfanhalter som vid stor konsumtion bedöms kunna ge barn akuta hĂ€lsoeffekter. BerĂ€kningar av kroniskt intag visar att intaget i Sverige ligger pĂ„ ca 1 % av "acceptabelt dagligt intag" dvs under risknivĂ„n för kroniska hĂ€lsoeffekter