17 research outputs found
Parahiatal hernia in structure of hernias in region of esophageal diaphragmatic hiatus
Parahiatal hernia in structure of hernias in region of esophageal diaphragmatic hiatu
Efficiency of biopsy needles different types with thyroid glands nodules cytology diagnostics
Пристрій для забору венозної крові
Пристрій належить до медицини, а саме до лабораторної діагностики і призначений для полегшення процедури забору венозної крові до вакуумних пробірок (ВП) медичним персоналом для проведення біохімічних досліджень. Відомий пристрій Winged catheter introducer with pre-bent wings (катетер "Метелик") (Pat. 5306253 US, МПК А61М 5/178. Winged catheter introducer with pre-bent wings / Brimhall G.L.; заявник та патентовласник: Becton, Dickinson And Company - № us5306253A). Він складається з канюлі з пробкою, голки для венепункції та гнучкої прозорої трубки, яка їх з'єднує. Найбільш близьким до запропонованого пристрою є Blood collection tube closure for use with a needle holder (Pat. 6024710 US, МПК А61В 5/00. Blood collection tube closure for use with a needle holder / Miller H.F; заявник та патентовласник: Becton Dickinson and Company — № us006024710A; заявл. 30.09.1998; опубл. 15.02.2000). Він складається з герметично закритої гумовою пробкою пробірки, в якій створено негативний тиск, тримача для голки та двосторонньої голки для отримання венозної крові. При проведенні венепункції стандартною голкою для ВП часто спостерігаються технічні труднощі. їх виникнення пов'язане з неможливістю отримання підтвердження ("кров у шприці") локалізації вістря голки у просвіті судини при пункції вен, що погано візуалізуються або мають малий діаметр, адже при отриманні зразку крові за допомогою ВП, вона може бути приєднана до голки лише після проведення венепункції. Крім того, ВП, гумова пробка якої була перфорована голкою вже не підлягає повторному використанню навіть у разі відсутності потрапляння до неї крові. В основу корисної моделі поставлено задачу удосконалити пристрій для отримання зразків венозної крові до вакуумних пробірок. Поставлена задача вирішується створенням пристрою для забору венозної крові, який складається з герметично закритої гумовою пробкою пробірки, в якій створено негативний тиск, тримача для голки та стандартної голки для вакуумних пробірок і відрізняється тим, що стандартну голку для вакуумних пробірок з'єднано з проксимальним кінцем катетера "Метелик". Використання даного пристрою дозволяє розв'язати технічне завдання, що полягає у необхідності визначення моменту потрапляння вістря голки до просвіту судини. Пристрій застосовується наступним чином. Перед венепункцією стандартною голкою для ВП проколюють кришку порту катетера "Метелик" 1. Після цього в процесі 30 проведення пункції за допомогою розробленого пристрою момент потрапляння голки катетера "Метелик" до просвіту вени можна чітко відстежити шляхом візуальної реєстрації появи крові у просвіті гнучкої трубки катетера. Застосування запропонованого пристрою полегшує проведення технічно складної венепункції, що дозволяє знизити ступінь механічної травматизації м'яких тканин та венозної стінки пацієнта та зменшити кількість зіпсованих В
Wyniki badania przestrzennej struktury gruczołu krokowego u mężczyzn
ABSTRACT
Introduction: In terms of the spatial organization human prostate is the complex organ due to the fact that it consists of several types of glands, localized in several histotopographic
areas, characterized by the heterogeneous structure. On the other hand, most of the prostate glands are characterized by the high degree of adjacency to each other and quite
complicated architectonics of both the external and internal contours of their acini and terminal ducts.
The aim: The paper was aimed at the study of steromorphological features of the tubuloalveolar secretory elements in the peripheral area of the human prostate.
Material and Methods: 10 isolated postmortem specimens of the prostate gland, urinary bladder, seminal vesicles, fragments of the seminal ducts and urinary tracts which
were taken from adult patients, died for the reasons not associated with the pathology of the urogenital system, have been analyzed to study the features of spatial organization
of the human prostate glands in its peripheral area. To analyze the secretory components of the prostate stereological and decomposition methods have been used, which allow
visualization of its structural and functional elements in all three inter-perpendicular planes.
Results and Conclusions: The use of the suggested method enables to get the megascopic reconstruction of the acini and terminal ducts of the prostate gland which can
be studied from all sides, getting a comprehensive idea about the shape and size, as well as allows to explore the inner topography of the organ’s structure, the geometry of
the lumen of the epithelial excretory ducts, to determine the changes in the thickness of the wall, to get a visual representation of microtopographic correlation between the
different parts of blood microcirculatory flow with the acini and terminal ducts of the prostate glan
Parahiatal hernia in structure of hernias in region of esophageal diaphragmatic hiatus
Парахіатальна грижа (ПХГ) – це окремий вид черевної грижі, яка потрапляє у заднє межистіння через дефект діафрагми, розташований безпосередньо у лівій діафрагмальній ніжці, і, таким чином, прилягає до стравохідного
отвору діафрагми (СОД). Зустрічається ПХГ досить рідко, а в літературі описані переважно клінічні спостереження. Близька локалізація до СОД, подібність клінічних проявів, даних візуальних методів діагностики тим, що притаманні параезофагеальним грижам (ПЕГ), дають підстави деяким авторам розглядати ПХГ як атипові або ускладнені ПЕГ
Infectious complications of acute pancreatitis: spectrum of causative agents and approaches to antibacterial therapy
The aim of this study was to determine optimal regimes of antibacterial therapy on different stages of acute pancreatitis (AP) clinical course and susceptibility of causative agents, which cause AP infectious complications (IC), to antibiotics. 119 patients with severe and moderate AP were enrolled to the study. The I group was formed from 57 patients (treated during 2015-2016 years). The II group included 62 patient (treated during 2017-2018 years). Antibiotics from reserve group were used for infectious complications’ prophylaxis in the I group. Broad-spectrum antibiotics were administrated in the II group. There were no statistically significant difference in the arise of IC (I group – 24,5%; II group – 25,8%; p=1,0). Associations of microorganisms were found in 18,5% samples in the I group and 47,4% in the II. There were 23,8% antibiotics with sensitivity more then 50% in the I group and 19,2% in the II. 10,0% of IC causative agents produced extended spectrum beta lactamases (ESBL) in the I group. In the II group there were 29,6% ESBL-producing microorganisms.
Causative agents of IC in patients with AP are in majority microorganisms, which are resistant to several antibiotics. This characteristic of microorganisms does not depend on type of drug, which is used for prophylactic antibiotic administration during early stages of AP clinical course. The increase of ESBL producing bacteria, Gram-negative bacteria and microorganisms’ associations among IC causative agents is observed. Administration of antibiotics from reserve group in case of IC occurrence is recommended
Usage of multiple parameter scoring systems for prognoscitation of septic and purulent complications in patients with severe acute pancreatitis
Основним чинником, що зумовлює летальність при ТГП, починаючи з 3-го тижня захворювання вважають розвиток ГСУ. Чіткі критерії або методики для прогнозування виникнення цього типу ускладнень в даний час не розроблені. Метою дослідження було покращення результатів лікування хворих з ТГП шляхом розробки багатокомпонентної шкали, яка призначена для прогнозування розвитку ГСУ. До дослідження включено 98 хворих, у 40 з яких розвинулися ГСУ (І група), у 58 захворювання мало асептичний перебіг (ІІ группа). Після проведення комплексного статистичного аналізу та порівняння анамнестичних, клінічних та лабораторних показників в обох групах було виявлено 9 клініко-лабораторних ознак, які включені до багатокомпонентної шкали. Чутливість запропонованої шкали складає 66,67 %, специфічність — 91,67 %. Використання розробленого способу дозволяє виявляти пацієнтів з високим ризиком виникнення ГСУ на ранніх термінах перебігу захворювання (6-7 доба), що надає можливість для своєчасної корекції лікування даної категорії хворих; Основным фактором, который обуславливает летальность при тяжелом остром панкреатите (ТОП) начиная с 3-й недели заболевания, является развитие гнойно-септических осложнений (ГСО). Целью нашей работы являлось улучшение результатов лечения больных с ТОП путем разработки многокомпонентной шкалы, предназначенной для прогнозирования развития ГСО. Были проанализированы истории болезни 98 пациентов, у 40 из которых возникли ГСО (І группа); у 58 — заболевание имело асептическое течение (ІІ группа). После проведения комплексного статистического анализа и сравнения анамнестических, клинических и лабораторных показателей в обеих группах было выделено 9 клинико-лабораторных признаков, которые включены в многокомпонентную шкалу. Чувствительность предложенной шкалы составляет 66,67 %; специфичность — 91,67 %. Использование разработанного способа позволяет выявлять пациентов с высоким риском развития ГСО на ранних сроках заболевания (6-7 сутки), что дает возможность для своевременной коррекции лечения у данной категории пациентов; The aim of our study was to develop multiple parameter scoring system for prognostitation of septic and purulent complications (PSC) in patients with severe acute pancreatitis (SAP). 98 patients were enrolled in the study. They were divided in two groups: I group — with PSC (40 patients) and II group — without PSC (58 patients). As a result of complex statistical analysis and comparison of different clinical and laboratory parameters, 9 of them were included into multiple parameter scoring system. It has 66,67% sensitivity and 91,67% specificity. The usage of this multiple parameter scoring system improves the results of treatment of patients with SA
Complex approach to prognosis of purulent and septic complication arise in patients with acute pancreatitis
Рання діагностика гнійно-септичних ускладнень (ГСУ) тяжкого гострого панкреатиту (ТГП) значною мірою залежить від адекватного та своєчасного прогнозування розвитку панкреатичної інфекції. Проте проблемі визначення вірогідності її розвитку а також розвитку септичних ускладнень при ТГП присвячені лише поодинокі дослідження. Метою роботи було з’ясувати ефективність шкали IPS для прогнозування розвитку ГСУ у хворих на ТГП. До ретроспективного дослідження включено 86 хворих. В залежності від факту розвитку ГСУ та тяжкості стану за шкалою APACHE II пацієнтів було поділено на групи. Після аналізу даних виявилося, що шкала IPS може бути застосована для прогнозування розвитку ГСУ у категорії хворих на ТГП, тяжкість стану яких перевищує 14 балів за шкалою APACHE II. Створення та апробація нових засобів профілактики та прогнозування розвитку ГСУ є однією з актуальних проблем абдомінальної хірургії; Ранняя диагностика гнойно-септических осложнений (ГСО) тяжелого острого панкреатита (ТОП) в значительной степени зависит от адекватного и своевременного прогнозирования развития панкреатической инфекции. Несмотря на это, проблеме определения вероятности ее развития а также развития септических осложнений при ТОП посвящены лишь единичные публикации. Целью работы было определить эффективность шкалы IPS для прогнозирования ГСО у пациентов с ТОП. В исследование включено 86 больных. В зависимости от факта развития ГСО и тяжести состояния по шкале APACHE II было произведено разделения пациентов на группы. Анализ данных показал, что шкала IPS может использоваться для прогнозирования развития ГСО у категории пациентов с ТОП, тяжесть состояния которых по шкале APACHE II превышает 14 баллов. Создание и апробация новых методов профилактики и прогнозирования развития ГСО является одной из актуальных проблем абдоминальной хирургии; Early diagnosis of septic and purulent complications (SPC) in clinical course of severe acute pancreatitis (SAP) significantly depends on adequate prognosis of pancreatic infection arise. Nevertheless this problem is not well-studied yet. There are only few publications devoted to this aspect of SAP treating. The aim of our study was to test the efficiency of IPS score for prognosis of PSC in patient with SAP. 86 patients were included in retrospective study. The patients were divided in groups depending on the fact of PSC presence and APACHE II score. The analysis of data showed that IPS can be used for prognosis of SPC arise among the subgroup of patients with SAP and APACHE II score more than 14. Creation and approbation of new methods for SPC prognosis and prophylactics remain one of the actual problems of abdominal surger
Pleural effusion as a prognostic factor of septic and purulent complications among patients with severe acute pancreatitis
Реактивний плеврит (РП) ускладнює перебіг тяжкої форми гострого панкреатиту(ТГП) у 14-29% випадків. Метою дослідження була перевірка гіпотези щодо значимості РП (в тому числі рецидивного) як прогностичного фактора виникнення ГСУ у пацієнтів з ТГП на різних термінах перебігу захворювання. Проведено аналіз медичних карток 95 пацієнтів з ТГП, яких було розділено на 2 групи: хворі, перебіг захворювання у яких ускладнився розвитком ГСУ (І група, n=35) та хворі з асептичним перебігом ТГП (ІІ група, n=60). Проведено порівняльний аналіз частоти виникнення лівобічного, правобічного та двобічного РП, а також рецидивного РП у досліджуваних групах. Виявлено, що наявність лівобічного РП на 6 7 добу перебігу захворювання або наявність рецидивного РП є прогностичними факторами виникнення ГСУ у пацієнтів з ТГП.; Развитие реактивного плеврита (РП) при тяжелом остром панкреатите (ТОП) наблюдается в 14-29%. Целью работы являлась проверка гипотезы относительно значимости РП (в том числе рецидивного) в качестве прогностического фактора возникновения гнойно-септических осложнений (ГСО) у пациентов с ТОП на различных сроках течения заболевания. Проведен анализ медицинских карт 95 пациентов с ТОП, которые были разделены на 2 группы: пациенты с ГСО (I группа, n=35) и пациенты с асептическим течением заболевания (II группа, n=60). Проведен сравнительный анализ частоты возникновения левостороннего, правостороннего и двухстороннего РП, а также рецидивного РП в исследуемых группах. Установлено, что наличие левостороннего РП на 6-7 сутки течения заболевания либо наличие рецидивного РП являются прогностическими факторами возникновения ГСО у пациентов с ТОП; Pleural effusion (PE) is observed as a complication of severe acute pancreatitis (SAP) in 14-29% of all cases. The aim of the study was to test the hypothesis of the importance of PE as a prognostic factor of purulent and septic complications (PSC) arise among patients with SAP in different terms of disease development. A total of 95 patients with SAP were enrolled. They were divided into 2 groups: patients with PSC (I group, n=35) and patients without PSC (II group, n=60). The analysis of left sided, right-sided, bilateral and recurrent PE’s frequency was made. It was established that the presence of left sided PE during 6-7th day of SAP development or presence of recurrent PE are prognostic factors of PSC arise
Evaulatuion of ‘infection probability score’ scale for prognostitation of septic and purulent complications in patients with severe acute pancreatitis
Основним чинником, що зумовлює летальність при ТГП, починаючи з 3-го тижня захворювання вважають розвиток ГСУ. Чіткі критерії або методики для прогнозування виникнення цього типу ускладнень в даний час не розроблені. Метою дослідження було покращення результатів лікування хворих з ТГП шляхом розробки багатокомпонентної шкали, яка призначена для прогнозування розвитку ГСУ. До дослідження включено 98 хворих, у 40 з яких розвинулися ГСУ (І група), у 58 захворювання мало асептичний перебіг (ІІ группа). Після проведення комплексного статистичного аналізу та порівняння анамнестичних, клінічних та лабораторних показників в обох групах було виявлено 9 клініко-лабораторних ознак, які включені до багатокомпонентної шкали. Чутливість запропонованої шкали складає 66,67 %, специфічність — 91,67 %. Використання розробленого способу дозволяє виявляти пацієнтів з високим ризиком виникнення ГСУ на ранніх термінах перебігу захворювання (6-7 доба), що надає можливість для своєчасної корекції лікування даної категорії хворих; Основным фактором, который обуславливает летальность при тяжелом остром панкреатите (ТОП) начиная с 3-й недели заболевания, является развитие гнойно-септических осложнений (ГСО). Целью нашей работы являлось улучшение результатов лечения больных с ТОП путем разработки многокомпонентной шкалы, предназначенной для прогнозирования развития ГСО. Были проанализированы истории болезни 98 пациентов, у 40 из которых возникли ГСО (І группа); у 58 — заболевание имело асептическое течение (ІІ группа). После проведения комплексного статистического анализа и сравнения анамнестических, клинических и лабораторных показателей в обеих группах было выделено 9 клинико-лабораторных признаков, которые включены в многокомпонентную шкалу. Чувствительность предложенной шкалы составляет 66,67 %; специфичность — 91,67 %. Использование разработанного способа позволяет выявлять пациентов с высоким риском развития ГСО на ранних сроках заболевания (6-7 сутки), что дает возможность для своевременной коррекции лечения у данной категории пациентов; The aim of our study was to develop multiple parameter scoring system for prognostitation of septic and purulent complications (PSC) in patients with severe acute pancreatitis (SAP). 98 patients were enrolled in the study. They were divided in two groups: I group — with PSC (40 patients) and II group — without PSC (58 patients). As a result of complex statistical analysis and comparison of different clinical and laboratory parameters, 9 of them were included into multiple parameter scoring system. It has 66,67 % sensitivity and 91,67 % specificity. The usage of this multiple parameter scoring system improves the results of treatment of patients with SA