63 research outputs found
Valu. Erenumab â uus migreeni profĂŒlaktiline ravivĂ”imalus
Eesti Arst 2018; 97(6):333
 
Valu. Erenumab â uus migreeni profĂŒlaktiline ravivĂ”imalus
Eesti Arst 2018; 97(6):333
 
Sclerosis multiplex ja rasedus
Sclerosis multiplex on enamasti noores tĂ€iskasvanueas algav nĂ€rvihaigus, mis tabab naisi kaks korda sagedamini kui mehi. Kuigi selle haiguse korral ei ole rasedus vastunĂ€idustatud, on teada, et vĂ€ljendunud liikumispuudega patsiendid rasestuvad ja sĂŒnnitavad harva. Sageli on siin probleemiks, kuidas rasedus mĂ”jutab sclerosis multiplexâi kulgu ja millised on ohud raseduse ajal ja sĂŒnnitusejĂ€rgsel perioodil. Artiklis on analĂŒĂŒsitud erinevatest aspektidest sclerosis multiplexâi ja raseduse koosmĂ”ju ning toodud nĂ€itena vĂ€ljendunud fĂŒĂŒsilise puudega patsiendi haigusjuht.
Eesti Arst 2002; 81 (12): 812â81
Uus igapĂ€evane pĂŒsipeavalu haigusjuhtude nĂ€itel
Primaarselt kroonilise peavalu alatĂŒĂŒpi â uut igapĂ€evast peavalu (UIPP) âkirjeldati esimest korda 1986. aastal. SĂŒndroomi peamised tunnused on selle jĂ€rsk algus, igapĂ€evane peavalu aastate vĂ€ltel ja halb alluvus ravile. UIPPd saab eristada sageli erinevast kroonilisest pingetĂŒĂŒpi peavalust anamneesi hoolika kogumisega ja vaevuste tĂ€pse kirjelduse analĂŒĂŒsiga.
Eesti Arst 2012; 91(9):487â48
Vestibulaarne migreen
Vestibulaarne migreen (VM) avaldub vertiigoepisoodidena haigetel, kel on migrenoossed peavalud vĂ”i teised migreeniilmingud. Vertiigoepisoodid vĂ”ivad VMi korral esineda nii enne peavaluhoogu, selle ajal kui ka pĂ€rast seda. Vertiigoepisoodid vĂ”ivad VMi-haigel esineda ka ilma peavalu tekketa, kuid sel juhul esineb vĂ€hemalt ĂŒks vĂ”i mitu migrenoosse aura ilmingut. VM on vĂ€listamisdiagnoos. VMi diagnoosikriteeriumid on hiljuti vĂ€lja töötatud ja lisatakse rahvusvahelisse peavalude klassifikatsiooni vĂ€ljaandesse.
Eesti Arst 2013; 92(5):279â28
Primaarsete peavalude krooniliseks muutumine ja sellega seotud probleemid
Migreen on krooniline haigus, mille vĂ€ljenduseks on perioodilised peavaluhood. Hoogudevahelisel perioodil sĂ€ilib kalduvus reageerida erinevatele teguritele migreenihooga, mis vĂ”ib oluliselt halvendada elukvaliteeti. Lisaks vĂ”ib migrenoossel protsessil olla kliiniliselt progresseeruv iseloom ja kujuneda vĂ€lja krooniline migreen â
krooniline igapĂ€evane peavalu sĂŒndroom, mille levinumateks riskiteguriteks on rasvumine, kofeiini liigtarbimine ja psĂŒhhoemotsionaalne stress, kuid kĂ”ige olulisem valuvastaste ravimite liigtarvitamine. Ravimite liigtarbimisest tingitud peavalu sisaldab nii raske peavalusĂŒndroomi kui ka ravimisĂ”ltuvuse tunnuseid ning on erakordselt raviresistentne. Teraapias on obligatoorne vÔÔrutamine pidevalt tarvitatavatest valuvaigistitest ning
samal ajal rakendatakse nii sĂŒmptomaatilist ravi vÔÔrutussĂŒndroomi leevendamiseks
kui ka preventiivset ravi krooniliste valude Àrahoidmiseks.
Eesti Arst 2009; 88(2):104â10
Alzheimeri tÔve ravi memantiiniga Eestis: farmakoökonoomiline hindamine
Alzheimeri tĂ”bi (AT) on neurodegeneratiivne haigus, mille sĂŒvenedes nĂ”rgenevad progresseeruvalt patsientide kognitiivsed ja funktsionaalsed vĂ”imed ning kasvab hooldus sĂ”ltuvus. Eestis on AT raviks registreeritud 4 ravimit: memantiin, donepesiil, galantamiin, rivastigmiin. Töös on analĂŒĂŒsitud nimetatud nelja ravimi tegelikku kasutamist, AT-patsientidega seotud tervishoiukulutusi Eestis 2004. aastal ning prognoositud muutusi Eesti Haigekassa (EHK) tervishoiukulutustes AT-patsientidele juhul, kui memantiin arvatakse 75% soodustusmÀÀraga ravimite nimekirja. AnalĂŒĂŒsil kasutati EHK retseptide, raviarvete ja ajutise töövĂ”imetuse hĂŒvitiste andmebaasi. Selgus, et memantiini kasutamine vĂ€hendab mĂ€rkimisvÀÀrselt kulusid ja lĂŒkkab edasi aega, kui patsient vajab pidevat hooldust ning jĂ€relevalvet.
Eesti Arst 2007; 86 (2): 94â9
Migreeni hooravi Eestis vajab korrastamist
Migreen on ĂŒks sagedasemaid arstiabi otsimise pĂ”hjuseid esmatasandil, ambulatoorses neuroloogilises töös, kiirabis ja erakorralise meditsiini osakondades. Migreeni ravi peab arvestama patsiendi individuaalset haiguspilti ja lĂ€htuma olemasolevatest rahvusvahelistest ravijuhenditest. Kerge kuni mÔÔduka intensiivsusega migreenihoo korral on eelistatud suukaudsed lahustuvad mittesteroidsed pĂ”letikuvastased ravimid (MSPV) vĂ”i paratsetamool. Kui migreenihood sellisele valuvaigistamisele ei allu vĂ”i on tegemist algselt tugevate hoogudega, on nĂ€idustatud triptaanide kasutamine. Metoklopramiidi vĂ”i kofeiini samaaegne kasutamine vĂ”ib suurendada ravi efektiivsust. Erakorralistes tingimustes tuleb eelistada ravimite parenteraalset manustamist, vajaduse korral kasutada glĂŒkokortikosteroide. Hoolimata sellest et mujal maailmas on olemas migreenihoo tĂ”husad ravivĂ”imalused, pole mĂ”nede ravimite vĂ”i ravimivormide kĂ€ttesaadavus Eestis rahuldav.Eesti Arst 2016; 95(9):605â60
- âŠ