18 research outputs found
Дослідження сучасного стану і тенденцій розвитку зовнішньоекономічної діяльності вітчизняних фармацевтичних підприємств
Aim. To study the current state and trends of the foreign economic activity of pharmaceutical enterprises.Materials and methods. The methods of analysis, synthesis and generalization of mathematical statisticswere used in the article. As materials statistical data on the foreign economic activity of pharmaceutical enterprises were applied.Results. It has been determined that the foreign economic activity is implemented by a pharmaceutical enterprise in the form of export of finished medicines, import of active pharmaceutical ingredients, basic and auxiliary materials, equipment, as well as providing services. Export-import operations of domestic pharmaceutical enterprises analyzed indicate an increase in imports of active pharmaceutical ingredients, basic and auxiliary materials, etc., and a decrease in export operations. The main suppliers of active pharmaceutical ingredients, basic and auxiliary materials, which include Germany, Russia, Italy, China, Belarus, Georgia, Poland, Switzerland and Spain, have been identified. The countries, in which medicines are exported by domestic pharmaceutical enterprises, are given. The dynamics of balance of foreign trade operations of domestic pharmaceutical enterprises has been studied. There is a tendency to increase the share of export products in sales revenue and gross profit of the pharmaceutical enterprises studied. The trade balanceof the enterprises studied is characterized by the excess of imports over exports due to the import of API, basic and auxiliary materials. The average growth rate of the general trade balance is 0.38. The SWOT-analysishas been conducted, and the strengths and weaknesses of the foreign trade activities of domestic pharmaceuticalcompanies have been identified.Conclusions. Today, the activities of domestic pharmaceutical enterprises are import-dependent, andit determines the urgency of increasing their export potential, reducing the risks of the foreign economicactivity and establishing foreign economic relations.Цель: является исследование современного состояния и тенденций развития внешнеэкономической деятельности фармацевтических предприятий.Материалы и методы: методы анализа, синтеза и обобщения, математической статистики; материалы: статистические данные о внешнеэкономической деятельности фармацевтических предприятий.Результаты исследования. Внешнеэкономическая деятельность реализуется фармацевтическим предприятием в форме экспорта готовых лекарственных средств, импорта активных фармацевтических ингредиентов, основных и вспомогательных материалов, оборудования, а также предоставления услуг. Анализ экспортно-импортных операций отечественных фармацевтических предприятий свидетельствует об увеличении объемов импорта активных фармацевтических ингредиентов, основных и вспомогательных материалов и т.п. и снижении экспортных операций. Определены основные поставщики активных фармацевтических ингредиентов, основных и вспомогательных материалов, это Германия, РФ, Италия, Китай, Республика Беларусь, Грузия, Польша, Швейцария и Испания. Приведены страны, в которые экспортируются лекарственные средства отечественными фармацевтическими предприятиями. Отмечена тенденция к росту удельного веса экспортной продукции в выручке от реализации и валовой прибыли на исследуемых фармацевтических предприятиях. Торговое сальдо исследуемых предприятий характеризует превышение объемов импорта над объемами экспорта, что обусловлено импортом АФИ, основных и вспомогательных материалов. Средний темп прироста общеторгового сальдо равен 0,38. Проведен SWOT-анализ и выявлены сильные и слабые стороны внешнеэкономической деятельности отечественных фармацевтических предприятий.Выводы. В настоящее время деятельность отечественных фармацевтических предприятий является импортозависимой, что обусловливает актуальность наращивания их экспортного потенциала, уменьшения рисков внешнеэкономической деятельности и установления внешнеэкономи-ческих связей.Мета: дослідження сучасного стану і тенденцій розвитку зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичних підприємств.Матеріали та методи: методи аналізу, синтезу та узагальнення, математичної статистики; матеріали: статистичні дані стосовно зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичних підприємств.Результати дослідження. Зовнішньоекономічна діяльність реалізується фармацевтичним підприємством у формі експорту готових лікарських засобів, імпорту активних фармацевтичних інгредієнтів, основних і допоміжних матеріалів, обладнання, а також надання послуг. Аналіз експортно-імпортних операцій вітчизняних фармацевтичних підприємств свідчить про збільшення обсягів імпорту активних фармацевтичних інгредієнтів, основних та допоміжних матеріалів тощо і зниження експортних операцій. Визначено основних постачальників активних фармацевтичних інгредієнтів, основних та допоміжних матеріалів, це Німеччина, РФ, Італія, Китай, Республіка Білорусь, Грузія, Польща, Швейцарія та Іспанія. Наведено країни, в які експортуються лікарські засоби вітчизняними фармацевтичними підприємствами. Досліджено динаміку сальдо зовнішньоторгових операцій вітчизняних фармацевтичних підприємств. Визначено тенденцію до зростання питомої ваги експортної продукції у виручці від реалізації та валовому прибутку на досліджуваних фармацевтичних підприємствах. Торгове сальдо досліджуваних підприємств характеризує перевищення обсягів імпорту над обсягами експорту, що зумовлено імпортом АФІ, основних та допоміжних матеріалів. Середній темп приросту загальноторгового сальдо дорівнює 0,38. Проведено SWOT-аналіз та виявлено сильні та слабкі місця зовнішньоекономічної діяльності вітчизняних фармацевтичних підприємств.Висновки. Сьогодні діяльність вітчизняних фармацевтичних підприємств є імпортозалежною,що зумовлює актуальність нарощування їх експортного потенціалу, зменшення ризиків зовнішньоекономічної діяльності й установлення зовнішньоекономічних зв’язків
Управління ризиками логістичної діяльності у сфері зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичного підприємства
Aim. To substantiate approaches to risk management of logistics activities in the field of the foreign economic activity of a pharmaceutical enterprise, as well as construct a process model of risk management of logistics activities.Materials and methods. The results of the questionnaire survey of the leading specialists of pharmaceutical enterprises, statistical and scientific data, as well as the methods of generalization, systematization, questioning were used.Results. Based on scientific literature and the international quality standards the relevance of risk management of logistics activities in the field of the foreign economic activity has been determined. The questionnaire survey has been conducted among the leading specialists of pharmaceutical enterprises whose professional sphere of activity is the foreign economic activity. It has been determined that the risks of logistics activities in the field of the foreign economic activity for a pharmaceutical company have a significant impact on its activities and effectiveness. The results of the survey have demonstrated the need to develop approaches to managing these risks in order to increase the level of effectiveness of the pharmaceutical enterprise and the timely provision of the population with the necessary medicines of the appropriate quality and in the right volume. It has been proven that one of the areas of risk management is the application of the process model of the risk management system of logistics activities; this model contains the processes of the main risk management activities, the development processes of the risk management system of logistics activities and supporting processes.Conclusions. The definition of the “risk of logistics activities in the field of the foreign economic activity” has been proposed. The relevance of developing approaches to risk management of logistics activities in the field of the foreign economic activity has been proven. The construction of a process model of the risk management system for logistics activities in the field of the foreign economic activity has been proposed.Цель: обоснование подходов к управлению рисками логистической деятельности в сфере внешнеэкономической деятельности фармацевтического предприятия, а также построение процессной модели управления этим видом рисков.Материалы и методы: материалами были результаты анкетного опроса ведущих специалистов фармацевтических предприятий, статистические и научные данные; применялись методы обобщения, систематизации, анкетирования.Результаты исследований. На основе научной литературы и международных стандартов качества определена актуальность управления рисками логистической деятельности в сфере внешнеэкономической деятельности. Проведен анкетный опрос ведущих специалистов фармацевтических предприятий, профессиональной сферой деятельности которых является внешнеэкономическая деятельность. Определено, что риски логистической деятельности в сфере внешнеэкономической деятельности для фармацевтических предприятий оказывают значительное влияние на эффективность его деятельности. Результаты опроса продемонстрировали необходимость разработки подходов к управлению этими рисками с целью повышения уровня результативности деятельности фармацевтического предприятия и своевременности обеспечения населения необходимыми лекарственными средствами соответствующего качества в нужном объеме. Доказано, что одним из направлений управления рисками является применение процессной модели системы управления рисками логистической деятельности, содержащей процессы основной деятельности риск-менеджмента, процессы развития системы управления рисками логистической деятельности и поддерживающие процессы.Выводы. Предложена дефиниция «риск логистической деятельности в сфере внешнеэкономической деятельности». Доказана актуальность разработки подходов к управлению рисками логистической деятельности в сфере внешнеэкономической деятельности. Предложено построение процессной модели системы управления рисками логистической деятельности в сфере внешнеэкономической деятельности фармацевтического предприятия.Мета: обґрунтування підходів до управління ризиками логістичної діяльності у сфері зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичного підприємства, а також побудова процесної моделі управління цим видом ризиків.Матеріали та методи: матеріалами були результати анкетного опитування провідних фахівців фармацевтичних підприємств, статистичні та наукові дані; використовувалися методи узагальнення, систематизації, анкетування. Результати досліджень. За науковою літературою та міжнародними стандартами якості визначено актуальність управління ризиками логістичної діяльності у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Здійснено анкетне опитування провідних фахівців фармацевтичних підприємств, професійною сферою діяльності яких є зовнішньоекономічна діяльність. Визначено, що ризики логістичної діяльності у сфері зовнішньоекономічної діяльності для фармацевтичних підприємств чинять значний вплив на ефективність його діяльності. Результати опитування продемонстрували необхідність розробки підходів до управління цими ризиками з метою підвищення рівня результативності діяльності фармацевтичного підприємства і своєчасності забезпечення населення необхідними лікарськими засобами відповідної якості в потрібному обсязі. Доведено, що одним із напрямків управління ризиками є застосування процесної моделі системи управління ризиками логістичної діяльності, яка містить процеси основної діяльності ризик-менеджменту, процеси розвитку системи управління ризиками логістичної діяльності та підтримувальні процеси.Висновки. Запропоновано дефініцію «ризик логістичної діяльності у сфері зовнішньоекономічної діяльності». Доведено актуальність розробки підходів до управління ризиками логістичної діяльності у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Запропоновано побудову процесної моделі системи управління ризиками логістичної діяльності у сфері зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичного підприємства
Аналіз зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичного сектора україни в ринкових умовах
Aim. To study the foreign economic activity of the pharmaceutical sector in Ukraine.Materials and methods. The statistical, analytical, comparative and logical methods, as well as the data of statistics on foreign trade activities of the pharmaceutical sector in Ukraine were used in the study. Results. The dynamics of the foreign trade of Ukraine with pharmaceutical products has been analyzed, the significant dependence of the domestic pharmaceutical market on imports and the buildup of a negative balance have been revealed. At the same time, the dynamics of the major indicators of foreign trade activities in the sphere of the pharmaceutical sector in Ukraine is characterized by the tendency to reduce the import volumes. The main importers of medicines at the Ukrainian pharmaceutical market are Germany, India, France and Italy. The Ukrainian pharmaceutical products are mainly exported in the CIS countries, namely Kazakhstan, Uzbekistan, Belarus and Russian Federation. The integral indicators of foreign trade activities in the sphere of the pharmaceutical sector of Ukraine have been studied; they also indicate a decrease in the rate of growth of exports and imports of pharmaceutical products and the need to develop appropriate measures for its improvement.Conclusions. Summarizing the above it can be argued that today the pharmaceutical sector of Ukraine is the most important direction of development of the domestic economy, but in terms of the foreign economic activity it is import dependent. Therefore, the questions to increase its export capacity and establish foreign economic relations in order to improve the state of the pharmaceutical sector in general, and the activity of Ukrainian companies at the pharmaceutical market in particular are relevant.Цель: исследование состояния внешнеэкономической деятельности фармацевтического сектора Украины.Материалы и методы: статистический, аналитический, сравнительный и логический методы; статистические данные о внешнеэкономической деятельности фармацевтического сектора Украины.Результаты исследования. Проанализирована динамика внешней торговли Украины фармацевтической продукцией, выявлена значительная зависимость отечественного фармацевтического рынка от импорта и наращивание отрицательного сальдо. В то же время динамика основных показателей внешнеэкономической деятельности в сфере фармацевтического сектора Украины характеризуется тенденцией к уменьшению объемов импорта. Основными импортерами лекарственных средств на украинский фармацевтический рынок является Германия, Индия, Франция, Италия и др. Экспортные поставки украинской фармацевтической продукции происходят преимущественно в страны СНГ, а именно в Узбекистан, Казахстан, Беларусь, РФ. Исследованы интегральные показатели внешнеэкономической деятельности в сфере фармацевтического сектора Украины, которые также свидетельствуют о снижении темпов роста объемов экспорта и импорта фармацевтической продукции и необходимости разработки соответствующих мер по ее улучшению.Выводы. Обобщая вышесказанное, можно утверждать, что сегодня фармацевтический сектор Украины – важнейшее направление развития отечественной экономики, однако в разрезе внешнеэкономической деятельности является импортозависимым, поэтому на первый план выходят вопросы наращивания его экспортного потенциала и установления внешнеэкономических связей с целью улучшения состояния фармацевтического сектора в целом и деятельности украинских компаний на фармацевтическом рынке в частности.Мета: дослідження стану зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичного сектора України.Матеріали та методи: статистичний, аналітичний, порівняльний та логічний методи; статистичні дані стосовно зовнішньоекономічної діяльності фармацевтичного сектора України.Результати дослідження. Проаналізовано динаміку зовнішньої торгівлі України фармацевтичною продукцією, яка висвітлила значну залежність вітчизняного фармацевтичного ринку від імпорту та нарощування від’ємного сальдо. Водночас динаміка основних показників зовнішньоекономічної діяльності у сфері фармацевтичного сектора України характеризується тенденцією до зменшення обсягів імпорту. Основними імпортерами лікарських засобів на український фармацевтичний ринок є Німеччина, Індія, Франція, Італія та ін. Експортні поставки української фармацевтичної продукції відбуваються переважно до країн СНД, а саме до Узбекистану, Казахстану, Білорусі, РФ. Досліджено інтегральні показники зовнішньоекономічної діяльності у сфері фармацевтичного сектора України, які також свідчать про зниження темпів зростання обсягів експорту та імпорту фармацевтичної продукції та необхідність розробки відповідних заходів з її поліпшення.Висновки. Узагальнюючи вищенаведене, можна стверджувати, що сьогодні фармацевтичний сектор України є найважливішим напрямом розвитку вітчизняної економіки, однак у розрізі зовнішньоекономічної діяльності є імпортозалежним, тому на перший план виходять питання нарощування його експортного потенціалу й установлення зовнішньоекономічних зв’язків із метою поліпшення стану фармацевтичного сектора у цілому та діяльності українських компаній на фармацевтичному ринку зокрема
Research of the Causes and Consequences of Mobing in the Lablor Team of A Pharmacy Establishment
The aim of the article is to analyze the causes and consequences of mobbing, which occurs in the staff of the pharmacy.
Materials and methods. The methods used in the study include methods of theoretical generalization, analysis and synthesis, content analysis, expert survey, correlation analysis.
Results. The situation in pharmacies regarding the presence of mobbing in the workforce has been studied. 31 % of respondents in their professional activities encountered mobbing, and 47 % said that such phenomena were quite common, and 44 % often encountered insults and intimidation. The reasons for mobbing in the staff of the pharmacy and the its reasons in the staff of the pharmacy by the employee who is subjected to mobbing are formulated. The distribution of status in the workforce (9.9±0.1 points), envy of a younger or more successful colleague (A2) (9.4±0.15 points), distribution of statuses in the labor collective (A3) (9.3±0.1 points), low level of communication skills (9.2±0.1 points) and unhealthy socio-psychological climate in the workforce (9.1±0.2 points), age (9.0±0.3 points). Statistically significant relationships between the attitude of pharmacy staff to mobbing and age were identified; general work experience and work experience in a pharmacy; gender, managerial, professional, and interpersonal tolerance and its identification-group component and commitment to the pharmacy Negative attitude to mobbing is manifested in the most loyal to the pharmacy staff. The manifestations of mobbing in the staff of the pharmacy were studied, namely: boycott of the employee (9.1±0.15 points), constant and often unfounded criticism (8.4±0.15 points), unfair and offensive evaluation of work (7.9±0.17 points), etc. The consequences of mobbing in the workforce of the pharmacy were determined, which include the creation of an unhealthy socio-psychological climate in the workforce, high staff turnover, reduced productivity, disruption of communication in the workforce, disruption of communication between pharmacist and pharmacy visitor, regular visitors, deterioration of the reputation of the pharmacy, etc.
Conclusions. The causes of mobbing in the pharmacy have been identified. In the perspective of the identified problems of mobbing in the pharmacy, its consequences for the pharmacy are determine
Controlling photophysics of styrylnaphthalimides through TICT, fluorescence and E,Z-photoisomerization interplay
The photophysical properties of naphthalimide dyes NI1-3 with electron releasing 4-methoxy- (NI1), 3,4-dimethoxystyryl- (NI2) and dimethylaminostyryl (NI3) groups are examined in a variety of protic and aprotic solvents. All compounds demonstrate positive solvatochromism in the steady-state absorption and fluorescence spectra. The analysis of the dependence of the Stokes shift on the polarity of the solvent using the Lippert-Mataga equation allowed us to determine the change in the dipole moment upon excitation. The obtained data correspond to the formation of highly polar charge transfer states. Based on the transient absorption spectra and time-resolved fluorescence measurements, the presence of two different emissive states was definitely proved. The primarily formed planar Local Excited (LE) state dominates in non-polar solvents like cyclohexane and toluene where it relaxes mostly through fluorescence and E,Z-isomerisation pathways. In polar solvents, an alternative relaxation channel emerges that consists of twisting around single bond between styryl and naphthalimide fragments, which leads to the formation of a Twisted Intramolecular Charge Transfer (TICT) state. The factors affecting the fluorescence of TICT states are discussed. The observed spectral effects are rationalized using quantum-chemical calculations, X-ray data and NMR spectroscopy
Controlling photophysics of styrylnaphthalimides through TICT, fluorescence and E,Z-photoisomerization interplay
The photophysical properties of naphthalimide dyes NI1-3 with electron releasing 4-methoxy- (NI1), 3,4-dimethoxystyryl- (NI2) and dimethylaminostyryl (NI3) groups are examined in a variety of protic and aprotic solvents. All compounds demonstrate positive solvatochromism in the steady-state absorption and fluorescence spectra. The analysis of the dependence of the Stokes shift on the polarity of the solvent using the Lippert-Mataga equation allowed us to determine the change in the dipole moment upon excitation. The obtained data correspond to the formation of highly polar charge transfer states. Based on the transient absorption spectra and time-resolved fluorescence measurements, the presence of two different emissive states was definitely proved. The primarily formed planar Local Excited (LE) state dominates in non-polar solvents like cyclohexane and toluene where it relaxes mostly through fluorescence and E,Z-isomerisation pathways. In polar solvents, an alternative relaxation channel emerges that consists of twisting around single bond between styryl and naphthalimide fragments, which leads to the formation of a Twisted Intramolecular Charge Transfer (TICT) state. The factors affecting the fluorescence of TICT states are discussed. The observed spectral effects are rationalized using quantum-chemical calculations, X-ray data and NMR spectroscopy