2 research outputs found
"Alt rett i medikamentregning" : rapport fra en undersøkelse om regneferdigheter og undervisning i medikamentregning utført studieår 2007/2008 ved UIA
Studiedirektøren ved Universitetet i Agder (UiA) bevilget i juni 2007 midler til et
samarbeidsprosjekt mellom Fakultet for helse- og idrettsfag og Fakultet for teknologi
og realfag. Samarbeidsprosjektet hadde til hensikt ĂĄ se pĂĄ muligheter for ĂĄ redusere
antall stryk ved eksamen i medikamentregning. Det blir tatt opp ca 240 studenter i
bachelorprogrammet i sykepleie ved UiA og undervisningen foregĂĄr pĂĄ to
virksomhetssteder: Arendal og Kristiansand. Strykprosenten har stor sett variert
mellom 30 – 60 %.
I prosjektet har Judith Narvestad Tollisen og Arne Leland (Fakultet for helse- og
idrettsfag) samarbeidet med følgende på Fakultet for teknologi og realfag:
Mastergradstudent Leif Johannes Omland, Kirsten Bjørkestøl (1.amanuensis og
veileder pĂĄ masteroppgave) og Simon Goodchild (professor og veileder pĂĄ
masteroppgave).
Student Leif Johannes Omland har skrevet sin masteroppgave i matematikkdidaktikk
med følgende tittel: En undersøkelse av problemene sykepleiestudenter møter i
medikamentregning. I sin oppgave gjorde han en utforskende studie der det ble foretatt
en ”diagnostisk test” av studentene, undervisningen i medikamentregning ble observert
og i tillegg ble det foretatt intervjuer med forelesere og studenter.
Judith Narvestad Tollisen og Arne Leland har hatt fokus bĂĄde pĂĄ studentenes
regneferdigheter og pĂĄ undervisningsopplegget i emnet.
For å få en oversikt over studentenes regneferdigheter ble følgende undersøkelser
foretatt:
• Før undervisningen i emnet startet, gjennomførte 188 (78 %) av studentene en
førtest. De besvarte en tidligere gitt eksamensoppgave i medikamentregning.
• Eksamensbesvarelsene til 242 studenter ved ordinær og utsatt eksamen ble
analysert i forhold til antall feil og type feil.
Ved førtesten i medikamentregning var det kun 1,6 % som hadde alt rett, 16,5 % hadde
1-2 feil og 56,4 % hadde mer enn 5 feil. Ved ordinær eksamen og utsatt eksamen var
tallene ganske like: 65,3 - 66,9 % hadde alt rett, 21- 25,5 % hadde 1-2 feil og 2,8-3,7
% hadde mer enn 5 feil. Vi fant ingen signifikant forskjell mellom resultatene til menn
og kvinner i medikamentregning.
Feilene som ble gjort har vi kategorisert i følgende tre kategorier: Begrepsmessige feil
(conceptual), beregningsfeil (computation) og omregningsfeil (conversion). VĂĄre
undersøkelser støtter opp om tidligere forskning når det gjelder type feil som gjøres.
I forhold til tidligere undervisningsopplegg ble det gjort følgende endringer:
Det ble utarbeidet et arbeidshefte med regneoppgaver innen ulike kategorier. Etter
forelesningene fikk studentene anledning til å arbeide med regneoppgavene og lærer
var tilgjengelig for veiledning.
For ĂĄ fĂĄ data pĂĄ studentenes meninger om undervisningen i medikamentregning ble
følgende undersøkelser foretatt:
• Etter undervisningen var ferdig fikk studentene utdelt et spørreskjema med
spørsmål relatert til undervisningen. 173 studenter (71 %) besvarte
spørreskjemaet.
• Etter ordinær eksamen ble 9 studenter med på dybdeintervju. Intervjuene
fokuserte pĂĄ egne regneferdigheter og syn pĂĄ medikamentregning,
undervisningsopplegget og eksamen. Studentene ble valgt ut i forhold til tre
kategorier; alt rett pĂĄ eksamen, 1-2 feil pĂĄ eksamen og mange feil pĂĄ eksamen.
Når det gjelder undervisning kan vi konkludere med følgende:
• Før oppstart av undervisning må en informere om emnet på en positiv måte
(learning can be fun). Vurder muligheten til ĂĄ fĂĄ med en tidligere student som
kan gi gode råd i forhold til å lære medikamentregning.
• Det er viktigere å ha fokus på mestring enn å peke på stor strykprosent.
• Studentene er på svært ulikt nivå i medikamentregningsforståelse, og det er en
fordel om en kan differensiere undervisningen.
• I undervisningen er gjennomgang av oppgaver sentralt. Den relasjonelle
forståelsen (vite hva en skal gjøre og hvorfor) må vektlegges.
• Gruppearbeid med veiledningstilbud bør tilbys. Gruppesammensetning betyr
mye i forhold til antall og nivĂĄ.
• Egeninnsats er viktig og studentene må ha aktuelle oppgaver å arbeide med.
• Det kan være positivt med førtest eller midttest. Studentene kan rette for
hverandre og prøve å finne ut hva som gjøres feil.
• Praktisk medikamentregning på øvelsesavdeling oppleves viktig for noen, men
ikke alle. Dette opplegget trenger ikke å være obligatorisk for alle studenter.
• Studentene bør få tilbud om prøveeksamen før eksamen. Studentene retter for
hverandre og prøver å finne hvilke feil som er gjort
"Alt rett i medikamentregning" : rapport fra en undersøkelse om regneferdigheter og undervisning i medikamentregning utført studieår 2007/2008 ved UIA
Studiedirektøren ved Universitetet i Agder (UiA) bevilget i juni 2007 midler til et
samarbeidsprosjekt mellom Fakultet for helse- og idrettsfag og Fakultet for teknologi
og realfag. Samarbeidsprosjektet hadde til hensikt ĂĄ se pĂĄ muligheter for ĂĄ redusere
antall stryk ved eksamen i medikamentregning. Det blir tatt opp ca 240 studenter i
bachelorprogrammet i sykepleie ved UiA og undervisningen foregĂĄr pĂĄ to
virksomhetssteder: Arendal og Kristiansand. Strykprosenten har stor sett variert
mellom 30 – 60 %.
I prosjektet har Judith Narvestad Tollisen og Arne Leland (Fakultet for helse- og
idrettsfag) samarbeidet med følgende på Fakultet for teknologi og realfag:
Mastergradstudent Leif Johannes Omland, Kirsten Bjørkestøl (1.amanuensis og
veileder pĂĄ masteroppgave) og Simon Goodchild (professor og veileder pĂĄ
masteroppgave).
Student Leif Johannes Omland har skrevet sin masteroppgave i matematikkdidaktikk
med følgende tittel: En undersøkelse av problemene sykepleiestudenter møter i
medikamentregning. I sin oppgave gjorde han en utforskende studie der det ble foretatt
en ”diagnostisk test” av studentene, undervisningen i medikamentregning ble observert
og i tillegg ble det foretatt intervjuer med forelesere og studenter.
Judith Narvestad Tollisen og Arne Leland har hatt fokus bĂĄde pĂĄ studentenes
regneferdigheter og pĂĄ undervisningsopplegget i emnet.
For å få en oversikt over studentenes regneferdigheter ble følgende undersøkelser
foretatt:
• Før undervisningen i emnet startet, gjennomførte 188 (78 %) av studentene en
førtest. De besvarte en tidligere gitt eksamensoppgave i medikamentregning.
• Eksamensbesvarelsene til 242 studenter ved ordinær og utsatt eksamen ble
analysert i forhold til antall feil og type feil.
Ved førtesten i medikamentregning var det kun 1,6 % som hadde alt rett, 16,5 % hadde
1-2 feil og 56,4 % hadde mer enn 5 feil. Ved ordinær eksamen og utsatt eksamen var
tallene ganske like: 65,3 - 66,9 % hadde alt rett, 21- 25,5 % hadde 1-2 feil og 2,8-3,7
% hadde mer enn 5 feil. Vi fant ingen signifikant forskjell mellom resultatene til menn
og kvinner i medikamentregning.
Feilene som ble gjort har vi kategorisert i følgende tre kategorier: Begrepsmessige feil
(conceptual), beregningsfeil (computation) og omregningsfeil (conversion). VĂĄre
undersøkelser støtter opp om tidligere forskning når det gjelder type feil som gjøres.
I forhold til tidligere undervisningsopplegg ble det gjort følgende endringer:
Det ble utarbeidet et arbeidshefte med regneoppgaver innen ulike kategorier. Etter
forelesningene fikk studentene anledning til å arbeide med regneoppgavene og lærer
var tilgjengelig for veiledning.
For ĂĄ fĂĄ data pĂĄ studentenes meninger om undervisningen i medikamentregning ble
følgende undersøkelser foretatt:
• Etter undervisningen var ferdig fikk studentene utdelt et spørreskjema med
spørsmål relatert til undervisningen. 173 studenter (71 %) besvarte
spørreskjemaet.
• Etter ordinær eksamen ble 9 studenter med på dybdeintervju. Intervjuene
fokuserte pĂĄ egne regneferdigheter og syn pĂĄ medikamentregning,
undervisningsopplegget og eksamen. Studentene ble valgt ut i forhold til tre
kategorier; alt rett pĂĄ eksamen, 1-2 feil pĂĄ eksamen og mange feil pĂĄ eksamen.
Når det gjelder undervisning kan vi konkludere med følgende:
• Før oppstart av undervisning må en informere om emnet på en positiv måte
(learning can be fun). Vurder muligheten til ĂĄ fĂĄ med en tidligere student som
kan gi gode råd i forhold til å lære medikamentregning.
• Det er viktigere å ha fokus på mestring enn å peke på stor strykprosent.
• Studentene er på svært ulikt nivå i medikamentregningsforståelse, og det er en
fordel om en kan differensiere undervisningen.
• I undervisningen er gjennomgang av oppgaver sentralt. Den relasjonelle
forståelsen (vite hva en skal gjøre og hvorfor) må vektlegges.
• Gruppearbeid med veiledningstilbud bør tilbys. Gruppesammensetning betyr
mye i forhold til antall og nivĂĄ.
• Egeninnsats er viktig og studentene må ha aktuelle oppgaver å arbeide med.
• Det kan være positivt med førtest eller midttest. Studentene kan rette for
hverandre og prøve å finne ut hva som gjøres feil.
• Praktisk medikamentregning på øvelsesavdeling oppleves viktig for noen, men
ikke alle. Dette opplegget trenger ikke å være obligatorisk for alle studenter.
• Studentene bør få tilbud om prøveeksamen før eksamen. Studentene retter for
hverandre og prøver å finne hvilke feil som er gjort