2 research outputs found
HaljasvĂ€etistest vahekultuuride kasvatamine kĂŒlvikorras vĂ€hendab umbrohtumust
MahepĂ”llumajanduses seab saagikusele tihti piiri umbrohtumus, kuivĂ”rd konkureeritakse kultuurtaimedega vee, pĂ€ikesevalguse ja toitainete pĂ€rast ning sageli ollakse vaheperemeesteks ka kahjuritele ning haigustele (Hole jt., 2005). Samas suurendavad umbrohud elurikkust ja toetavad pĂ”llukoosluse ökoloogilist talitluskindlust, luues toidubaasi taimekahjustajate looduslikele vaenlastele. SeetĂ”ttu tuleb taimekasvatusele kasuks nende mĂ”ningane olemasolu pĂ”llul, ent liigse konkurentsi vĂ€ltimiseks tuleb nende arvukust siiski reguleerida, kuid loodushoidlikul moel. Selles on ĂŒheks olulisemaks
meetmeks lĂ€bimĂ”eldult kavandatud kĂŒlvikord. Kultuuride mitmekesisus parandab kultuurtaimede vĂ”imet vĂ”idelda kahjurite ja haigustega ja vĂ€hendab umbrohtumust
(Altieri, 1999; Pretty, 2008). Ăheks vĂ”imaluseks selle saavutamisel on vahekultuuride kasvatamine kĂŒlvikorras. Nimelt pĂ”hikultuuri kasvuaja vahepealsel ajal vahekultuurid kaitsevad ja rikastavad mulda toitainetega ning suruvad alla umbrohtumust. Vahekultuure
ei kasvatata mĂŒĂŒgikasu eesmĂ€rgil, vaid sissekĂŒndmisel muutub see haljasvĂ€etiseks (Fageria jt., 2005). Vahekultuuride kasvatamine on eriti oluline teraviljarohkes kĂŒlvikorras, vĂ€hendades teraviljade negatiivset mĂ”ju jĂ€rgnevatele kultuuridele.
KĂ€esoleva uurimustöö eesmĂ€rgiks oli uurida viievĂ€ljalises kĂŒlvikorras kolmes erinevas maheviljelussĂŒsteemis vahekultuuridena kasvatatavate talviste haljasvĂ€etistest
kattekultuuride ning nende ja sÔnniku koostoimet umbrohtumusele
The effect of farming systems on weediness under organic crop rotation
Ăhiskonna kasvav teadlikkus taimekaitsevahendite negatiivsest mĂ”just keskkonnale ja jĂ€rjest suurenev nĂ”udlus mahetoidule on olnud peamisteks pĂ”hjusteks jĂ€rjest populaarsust koguvale maheviljelusele. Seevastu on ĂŒheks peamiseks saagikust pĂ€rssivaks teguriks mahepĂ”llumajanduses laialdane umbrohtude levik. Taimekaitseks lubatud vahendite kasutamine maheviljeluses on seadusega rangelt piiritletud. Sellegipoolest on ka keemilisele umbrohutĂ”rjele alternatiiviks mitmeid keskkonnasÀÀstlikke umbrohtumust kontrolli all hoidmise meetmeid: kĂŒlvikord, Ă€estamine, vaheltharimine, multĆĄimine, vahekultuuride kasvatamine, liblikĂ”ieliste kasvatamine kĂŒlvikorras. Neid vĂ”tteid nĂ”uetekohaselt tĂ€ites ning omavahel kombineerides on vĂ”imalik umbrohtumust ka maheviljeluses kontrolli all hoida.
Uurimustöö eesmĂ€rk oli uurida viievĂ€ljalises kĂŒlvikorras kolmes eri maheviljelussĂŒsteemis vahekultuuridena kasvatatavate talviste haljasvĂ€etistest kattekultuuride ning nende ja sĂ”nniku koostoimet umbrohtumusele 2012. ja 2013. aastatel toimunud katsete pĂ”hjal.
VĂ”rreldavaid viljelussĂŒsteeme oli kolm: Mahe 0 (M0) â talviseid kattekultuure ei kasvatatud (nn kontrollsĂŒsteem); Mahe 1 (M1) â talviste kattekultuuridega ja Mahe 2 (M2) â talviste kattekultuuridega ning kompostitud veisesĂ”nnikuga (20 t ha-1 kartulile, 10 t ha-1 talinisule (kevadel enne I Ă€estamist) ja 10 t ha-1 odrale). KĂ”ik variandid rajati neljas korduses. Iga katselapi pindala oli 60 m2, katses oli kokku 60 katselappi. Katse viidi lĂ€bi viievĂ€ljalises kĂŒlvikorras. KĂŒlvikorra kultuuride jĂ€rjestus oli jĂ€rgmine: oder ristiku allakĂŒlviga â ristik â talinisu (vahekultuur: raihein 2012. a.; talirukki-rapsi segu 2013. a.) â hernes (vahekultuur: taliraps) â kartul (vahekultuur: talirukis).
Kuigi katseaastatel olid kĂŒllaltki suured ilmastiku erinevused oli vahekultuuridel on mĂ”ju pĂ”hikultuuride umbrohtumusele. Kui antud erinevus ei vĂ€ljendunud umbrohtude arvukuses, siis umbrohtude biomassi mÔÔtmised nĂ€itasid selgeid erinevusi kontrollvariandist. Korralikult komposteeritud sĂ”nnikul ei ole umbrohtumuse soodustamisele tĂ€iendavat mĂ”ju. Vahekultuuridest oli parima survetĂ”rjega rukis (nii segus kui puhtalt). Ristiku kasvatamine puhas- ja allakĂŒlvina hoidis pikaealiste umbrohtude taset kontrolli all.
KĂŒlvikorras mĂ”jutasid eelmised kultuurid viljavahelduses neile jĂ€rgnevat kultuuri â mĂ”ned pikaealised umbrohud jĂ€id ka jĂ€rgnevate kultuuride umbrohtude arvukuse ning biomassi arvestustesse.
PĂ”hikultuuridest oli madalaima survetĂ”rjega mĂ”lemal katseaastal (2012. ja 2013. a.) hernes nii Ă€estamisele kui saagikoristusele eelneval perioodil, parimad survetĂ”rje omadused samadel perioodidel olid aga odral ristiku allakĂŒlviga.Societyâs growing knowledge of the negative effects of crop protectors on the environment and the increasing demand for organic food are the main reasons for the rising popularity of organic farming. However, the main crop yield decreasing factor in organic farming is the vast growth of weeds and the usage of pesticides is strictly limited by law. Nonetheless, there are ecologically friendly alternatives to chemical pesticides, in order to control weed growth: rotation, harrowing, inter-row tilling, mulching, growing catch crops and legumes in rotation. Using these strategies according to requirements and combining them, can help keep weed growth under control even in organic farming.
The aim of this research was to investigate the co-effect of rotationally grown winter green manure covering crops (winter catch crop) and manure on weed growth in a five-field crop rotation in three different organic farming systems, based on experiments conducted in years 2012 and 2013. Three organic systems were compared: Org 0 â crop rotation; Org 1 â crop rotation and green manures and Org 2 â crop rotation, green manures and cattle manure (20 tâha-1for potato, 10 tâha-1for winter wheat (in spring before first harrowing) and 10 tâha-1for barley). Every plot size was 60 m2, in total 60 plots in four replications. The order of the crop rotation was as follows: barley undersown with red clover â red clover â winter wheat (green manure: ryegrass in year 2012; winter rye + winter oilseed rape mixture in year 2013) â peas (green manure: winter oilseed rape) â potato (green manure: winter rye).
Although there were relatively large differences in weather during the testing years, the green manure cultures had an effect on the main cultures. Even if this effect was not clear in the weeds density, it was apparent in the difference of the weeds biomass compared to the control (Org 0). Properly composted cattle manure did not have beneficial effect on weed growth. Winter rye as green manure (both in mixes and alone) was best suppressor of weed dry biomass and weed density. Growing red clover alone or undersown kept the perennial weed level under control.
The last cultures grown in crop rotation had an impact on the next culture â some perennial weeds were counted both in number and biomass among the next cultures. The peas had the
lowest suppressing effect on both test years. The best effect during the same years was observed in barley undersown with red clover