2 research outputs found
Coneixem l'està ndard fonètic? Reflexions i anà lisi
En primer lloc, farem una reflexió sobre què és l’està ndard oral, i, en concret, quines són les caracterÃstiques i la finalitat de l’està ndard fonètic. Hem decidit centrar-nos en aquest component de la llengua perquè, com explicarem més avant, és el més oblidat a les aules. En aquest sentit, revisarem quins documents oficials descriuen aquest està ndard. També, farem apunts sobre altres manuals divulgatius que incideixen en aquest tema. En segon lloc, partirem de la bibliografia sobre aquesta qüestió per analitzar el paper d’un dels actors difusors d’aquest està ndard. En particular, l’escola ha tingut en compte l’està ndard fonètic? N’és bona difusora? Quina metodologia s’hi ha aplicat? Considerem, però, que només amb la revisió bibliogrà fica no és prou. Volem saber quin coneixement real de l’està ndard fonètic té el professorat, si tracten la correcció fonètica a l’aula, quina importà ncia li atribueixen, quins manuals consulten en cas de dubte, quin és l’ús que en fan fora de l’aula, dins de l’escola, i, finalment, si practiquen el model que prediquen. Per aconseguir-ho hem realitzat 47 enquestes al professorat de l’assignatura València: llengua i literatura de centres públics, concertats i privats, des de la Costera fins al Baix Segura. Fet i fet, voldrÃem que aquest treball servira per a obrir un debat sobre la formació del filòleg en relació amb l’està ndard fonètic
Coneixem l'està ndard fonètic? Reflexions i anà lisi
En primer lloc, farem una reflexió sobre què és l’està ndard oral, i, en concret, quines són les caracterÃstiques i la finalitat de l’està ndard fonètic. Hem decidit centrar-nos en aquest component de la llengua perquè, com explicarem més avant, és el més oblidat a les aules. En aquest sentit, revisarem quins documents oficials descriuen aquest està ndard. També, farem apunts sobre altres manuals divulgatius que incideixen en aquest tema. En segon lloc, partirem de la bibliografia sobre aquesta qüestió per analitzar el paper d’un dels actors difusors d’aquest està ndard. En particular, l’escola ha tingut en compte l’està ndard fonètic? N’és bona difusora? Quina metodologia s’hi ha aplicat? Considerem, però, que només amb la revisió bibliogrà fica no és prou. Volem saber quin coneixement real de l’està ndard fonètic té el professorat, si tracten la correcció fonètica a l’aula, quina importà ncia li atribueixen, quins manuals consulten en cas de dubte, quin és l’ús que en fan fora de l’aula, dins de l’escola, i, finalment, si practiquen el model que prediquen. Per aconseguir-ho hem realitzat 47 enquestes al professorat de l’assignatura València: llengua i literatura de centres públics, concertats i privats, des de la Costera fins al Baix Segura. Fet i fet, voldrÃem que aquest treball servira per a obrir un debat sobre la formació del filòleg en relació amb l’està ndard fonètic