7 research outputs found
Bladkryddor pÄ friland
Frilandsodling av bladkryddor innebÀr ofta att de romatiska Àmnena utvecklas pÄ ett gynnsamt sÀtt, men idag finns brister i kunskapen om vilka produktionsmetoder och sortval
som under svenska förhÄllanden ger en bra aromutveckling, kvalitet och hÄllbarhet. Detta projekt syftade till att bidra till utveckling av rationella och kostnadseffektiva
produktionsmetoder, liksom att ge ökad kunskap om vilka sorter som Àr lÀmpliga för svenska klimat- och odlingsförhÄllanden för att erhÄlla sÄvÀl en hög kvalitet som en god hÄllbarhet.
Basilika sĂ„ddes pĂ„ Torslunda försöksstation och pĂ„ Björnhovda gĂ„rd, Ăland av sorterna/typerna genovestertyp âGenoveserâ, âEdwinaâ och âMartinaâ, âStam 6â och âStam 7â,
klotbasilika âPiccolinoâ samt âFino Verdeâ, citronbasilika, röd basilika âRubinâ och. âAraratâ samt âPetraâ, kanelbasilika, limebasilika, och sorterna âEmilyâ och âGreek Bushâ. Sortimentet av basilika varierade nĂ„got mellan de tvĂ„ försöksplatserna. Vidare planterades rosmarin pĂ„ Torslunda försöksstation för att undersöka om vĂ€vtĂ€ckning kunde förbĂ€ttra vinterhĂ€rdigheten.
Betydelsen av tidpunkten för vÀvtÀckningen undersöktes för rosmarinplantorna. BÄda försöken utfördes som blockförsök med tre upprepningar. Efter skörd förpackades de olika
sorterna/typerna av basilika i plasttrĂ„g, och lagrades vid 10 ÂșC under 10 dagar.
Skördeutbyte, torrvikt vid skörd, vitamin C-innehÄll vid skörd och efter lagring samt kvalitetsbedömning av andel sÀljbar vara vid skörd och efter lagring undersöktes i alla sorter av basilika, med undantag för vitamin C-innehÄll som endast bestÀmdes för de sorter som odlades pÄ Torslunda försöksstation. Vitaliteten hos rosmarinplantorna följdes under vinter och vÄren, och uppskattades under pÄföljande sommar.
Resultaten frĂ„n försöket visar att samtliga typer av basilika som ingick i försöket hade en god uppkomst samt tillvĂ€xt och utveckling. Variationen mellan sorterna fanns frĂ€mst pĂ„ tillvĂ€xten och utvecklingen, dĂ€r till exempel hos limebasilika blominduceringen skedde tidigt, och den blommade vid skörd. I detta Ă„rs pilotstudier visade basilika en stor variation i skördeutbyte, innehĂ„ll av vitamin C samt lagringskvalitet. Odlingsplats pĂ„verkade ocksĂ„ kvalitet och hĂ„llbarhet hos basilikan, och i viss mĂ„n skördeutbytet. Lagringskvalitet vid förvaring i 10oC i 10 dagar gav ett övervĂ€gande bra resultat. Genovesertyperna, klotbasilika av sorten âPiccolinoâ samt en röd sort âAraratâ visade en högre andel sĂ€ljbar vara efter lagring i förpackning i jĂ€mförelse med de övriga sorttyper.
Rosmarinplantorna visade god vitalitet under höst och vinter, och tÀckningen med vÀv hade positiv inverkan pÄ plantorna. FörhÄllandena under vÄrmÄnaderna mars/april gav dock skador pÄ plantorna, som medförde att endast ett fÄtal plantor klarade övervintringen. I detta försök verkade alltsÄ det kritiska skedet för övervintring vara omstÀllningen frÄn vinter till vÄr, för vilken vÀvtÀckningen var otillrÀcklig för att ge effektivt skydd
Salladslök
De senaste Ären har fÀrdigförpackade asiatiska bladgrönsaker introducerats pÄ den svenska marknaden med stor försÀljningsframgÄng. Konsumenter efterfrÄgar nya produkter som Àr frÀscha, har ett attraktivt utseende samt krÀver lite tillagningstid. PÄ den svenska marknaden finns idag endast ett begrÀnsat utbud av löksorter, Àven om sortimentet har ökat under senare Är. Med det ökande intresset för andra lÀnders matkulturer finns det potential för ett ökat anvÀndande av salladslök Àven i Sverige.
Detta projekt har haft som mÄlsÀttning att utveckla nya lökprodukter för svensk produktion med god kvalitet. Nya sorters lök av salladslök har provodlas under olika tider pÄ sÀsongen, och kvalitet och hÄllbarhet har dÀrefter testas, liksom olika typer av förpackningar. Vidare var Àven mÄlsÀttningen att undersöka resultat pÄ ogrÀsförekomst samt avkastning och kvalitet av olika sorters salladslök vid sÄdd i en kommersiell odling med de odlingsmetoder som praktiseras.
Olika sorters salladslök (Allium fistulosum) odlades i ett fĂ€ltförsök pĂ„ Torslunda försöksstation (SLU), Ăland. Ă
r 2008 odlades sorterna âIshikura improvedâ, âSummerâ, âKujoâ, âRed Beardâ och âWhite Ishikuraâ med sĂ„dd i högsommaren och skörd pĂ„ hösten. Ă
r 2009 odlades sorterna âIshikura improvedâ, âSummerâ, âKujoâ, âRed Beardâ, âEvergreenâ, âFuyuyoâ, âShandongâ, âParadeâ, âPerformerâ samt âTycoonâ F1 med sĂ„dd pĂ„ vĂ„ren och skörd pĂ„ sommaren. Salladslök direktsĂ„ddes i maj 2010 i en kommersiell odling. I försöket sĂ„ddes sorterna âParadeâ, âTotemâ, âKaigaroâ, âTycoonâ, âApacheâ samt âIshikura Whiteâ samtidigt för att bedöma sortskillnader med avseende pĂ„ uppkomst och ogrĂ€skonkurrens.
Försöket var bÄde 2008 och 2009 indelat i tre block, och med slumpvis fördelning av parcellerna i blocken. SÄdd skedde med sÄmaskin, med enradigt sÄband, vilket satte begrÀnsningar för planttÀtheten 2008, och med treradigt sÄband 2009. RadavstÄndet var 50 cm. 2010 var utsÀdesmÀngden kalibrerad till 100-120 frön per löpmeter. Försöken gödslades efter jordanalys med mÀngd efter behov. Försöket skördades 2008 den 8:e oktober och 2009 7:e juli för hand, och avkastning per löpmeter registrerades. Utvalda sorter paketerades och hÄllbarheten vid lagring i kylrum följdes. 2010 skördades försöket efter 13 veckors kulturtid.
De olika undersökta sorterna av salladslök gav olika resultat i uppkomst, tillvĂ€xt och skörd. 2008 gav âKujoâ, följt av âWhite Ishikuraâ störst skördad totalvikt, men skillnaden mellan sorterna var mindre för den rensade skörden. Andel rensad skörd av totalvikt var 52,8 % för âWhite Ishikuraâ, 53,1 % för âIshikura improvedâ, 51,3 % för âSummerâ, 48,0 % för âKujoâ och 58,8 % för âRed Beardâ. Vid skörden 2009 var totalvikten mellan 0,10 och 0,57 kg per löpmeter. âIshikura improvedâ hade störst rensad skörd med 0,42 kg/löpmeter, vilket motsvarar 74,7 % av den totala vikten. Den rensade vikten av âKujoâ var 0,31 kg/löpmeter och av âPerformerâ 0,35 kg/löpmeter, vilket motsvarar 71,5 % respektive 74,7 % av den totala vikten. HĂ€rdighet och lagringsegenskaper var goda, med minst en veckas hĂ„llbarhet. PĂ„ fĂ€lt med god bördighet och inte alltför stort ogrĂ€stryck, gĂ„r det att producera salladslök med direktsĂ„dd
Odling av basilika pÄ friland i Sverige med sikte mot nya basilikaprodukter
Bladkryddor odlade pÄ friland har en stor utvecklingspotential och kan svara mot det ökande intresset för smak och olika smakupplevelser. FÀrdigförpackade fÀrska bladkryddor har potential att möta efterfrÄgan av lÀttillgÀngliga produkter som ocksÄ ökar den kulinariska
upplevelsen.
Detta projekt har syftat till att undersöka om basilika gÄr att odla pÄ friland med acceptabel skördekvalitet och skördeutbyte i Sverige, samt vilken kvalitet och hÄllbarhet som kan förvÀntas. Projekt vill bidra till en kunskapsuppbyggnad för att öka utbudet av produkter frÄn frilandsodlade bladkryddor, och att utveckla rationella och kostnadseffektiva produktionsmetoder för dessa produkter.
Produktionstekniska ÄtgÀrder för basilika har undersökts; vilka ÄtgÀrder som Àr lÀmpliga för svenska förhÄllanden för att erhÄlla sÄvÀl en hög kvalitet som en god hÄllbarhet. Vidare har projektet utvÀrderat om efterfrÄgad kvalitet
kan erhÄllas för dessa produkter vid maskinell och manuell skörd.
Valet av förpackning Àr av stor betydelse för fÀrska trÀdgÄrdsprodukter, och sÄ Àven för förpackade bladkryddor, eftersom det kan ha stor inverkan pÄ hÄllbarheten hos produkterna.
Olika förpackningsfilmer har jÀmförts med avseende pÄ dess inverkan pÄ hÄllbarhet och pÄ bibehÄllande av kvaliteten efter skörd. I projektet har Àven analyser av fenoliska Àmnen utförts, vilka Àr av intresse för skördeproduktens hÄllbarhet efter skörd. Fenoliska Àmnen Àr Àven Àmnen som anses ha hÀlsobefrÀmjande mervÀrde. I projektet analyserades nivÄerna av fenoler i olika basilikatyper. DÄ basilika Àr en bladkrydda med generellt kort hÄllbarhet efter skörd har i projektet ocksÄ olika torkmetoder testats med avseende pÄ bevarande av produktens fÀrg.
Resultaten visar att skördeutbytet för basilika med en utsÀdesmÀngd pÄ 6 kg/ha i ett radodlat odlingssystem var tillfredstÀllande. Det var en fördel med kulturtÀckning tidigt för att pÄskynda uppkomst och tillvÀxt, men det fanns ingen signifikant skillnad i skördeutbyte av
basilika med kulturtÀckning i 3 veckor i förhÄllande till 6 veckor. Skördeutbyte för basilika med en utsÀdesmÀngd pÄ 18 kg/ha i ett bÀddodlingssystem för maskinell skörd med en
planthöjd pÄ 10-16 cm kan vara tillfredstÀllande för packning i trÄg men denna planthöjd Àr för hög för skörd för pÄsförpackning.
Förpackad fÀrsk basilika kan uppnÄ en hÄllbarhet i upp till 10 -14 dagar, vid 10oC. Vid förpackning av fÀrsk basilika i trÄg med OPP film vid 10oC i 14 dagar Àr laserperforerad eller operforerad film att rekommendera framför makroperforerad. GenomgÄende var viktminskningen under lagringen lÀgst pÄ basilika förpackad i operforerad OPP-film, för bÄde basilika odlad med 3 och 6 veckors kulturtÀckning.
VidareförÀdling av basilika till en torkad produkt gav ett tillfredstÀllande resultat. Det fanns en skillnad i utseende beroende pÄ ursprungsmaterialets fÀrg och fÀrgnyans, samt torkmetod. GenomgÄende har den mikrotorkade basilikan en djupare fÀrg med mer lyster. De sorttyper som överlag ger en godtagbar torkad produkt med god fÀrgÄtergivning oberoende av torkprocess Àr Genoveser och limebasilika, med undantag för de frystorkade produkterna av
dessa sorter
KlorofyllmÀtare Àr inte ett tillförlitligt redskap för kvÀvebestÀmning i vinblad
Behovsanpassad nĂ€ringsförsörjning till vinplantor Ă€r en viktig förutsĂ€ttning för stabila druvskördar av hög kvalitet, friska bĂ€r och hög vinkvalitet. För en optimal nĂ€ringsförsörjning mĂ„ste makro- och mikronĂ€ringsĂ€mnen föreligga i marken i tillgĂ€nglig form dĂ„ vĂ€xten behöver dem. TillgĂ„ng till nĂ€ring mĂ„ste vara sĂ€krad under hela vegetationsperioden. I detta sammanhang spelar försörjning med kvĂ€ve en sĂ€rskild roll. Ăverdosering leder inte bara till obalans i vinstockarnas tillvĂ€xt och utveckling samt skördekvalitet, utan har ocksĂ„ miljömĂ€ssiga konsekvenser. Dessutom Ă€r kvĂ€vegödselmedel dyra. Behovsanpassad försörjning med kvĂ€ve Ă€r dĂ€rför viktigt. Denna studie Ă€r en första utvĂ€rdering av samspelet mellan bladfĂ€rg och kvĂ€vehalt i bladen. Studien genomfördes i en odling pĂ„ BjĂ€rehalvön med fyra olika vitvinssorter (Solaris; Ortega; Pinot gris; Siegerrebe) pĂ„ fyra lokaler. BladfĂ€rgen mĂ€ttes icke-destruktivt vid tre utvecklingsstadier (BBCH 55, 65, 73) i första hand genom klorofyllfluorescens; kontrollmĂ€tningarna genomfördes med en fotoelektrisk kolorimetrisk metod (Hunter lab color space). Fem fĂ€rgkategorier definierades utifrĂ„n klorofyllfluorescensmĂ€tning. NĂ€ringsinnehĂ„ll i bladet bestĂ€mdes genom bladanalys vid ett av tillfĂ€llena. Första insamlingstillfĂ€llet anvĂ€ndes för kalibrering och definiering av grĂ€nsvĂ€rde för fĂ€rgkategoriseringen. VĂ„ra preliminĂ€ra resultat visar att BladfĂ€rgen varierar mellan de fyra vitvinssorterna BladfĂ€rgen skiljer sig mellan de tre provtagningstillfĂ€llena KlorofyllfluorescensmĂ€tning inte Ă€r en tillförlitlig generell metod för bedömning av kvĂ€vehalt i vinblad