2 research outputs found
A Communicative Image of Social Network Audience: Psycholinguistic Perpective
У статті обґрунтовано антропоцентризм як основу психолінгвістичних
досліджень соціальних спільнот Інтернету; розглянуто мережецентричність як когнітивне
підґрунтя мережевих комунікацій; на прикладі соціальних мереж ВКонтакті, YouTube,
Однокласники, Facebook запропоновано комунікативні портрети аудиторій у психолінгвістичному вимірі. Визначено, що мережеві спільноти стають платформою для міжособистісних
комунікацій, породження веб-хвиль (Web-waves), мобілізації спільноти для дій у реальності.
Мережевим спільнотам притаманні тоді характеристики: ідентифікація особистості за
принципом «Скажи, з якої ти мережі, і я скажу, хто ти»; зсув від вертикального до горизонтального виміру комунікацій; сегментація аудиторій, індивідуалізація комунікації й
актуалізація ролі лідерів думок у кожній окремій соціальній мережі; створення веб-хвиль, що
запускають когнітивну схему «зацікавленість – участь у комунікації – прийняття рішення»;
можливість проведення моніторингу й аналізу ефективності комунікацій; зміна статусу
споживача інформації. Новий предмет досліджень (соціальні мережі) зумовив виникнення нової
галузі психолінгвістичних пошуків – психолінгвістики мережевих комунікацій, завдання якої
передбачають визначення особливостей функціонування мови в нових технологічних умовах;
вивчення психологічного підґрунтя породження й функціонування дискурсів як відображення
нових комунікативних моделей, орієнтованих на колективне співавторство у відтворенні змістів;
аналіз формування особистісної та колективної ідентичності в дискурсивних практиках
мережевих спільнот. In the paper, anthropocentrism is proved to be the basis of psycholinguistic research of
Internet social communities; net-centricity is viewed as a cognitive basis of network communications; as
exemplified by social networks VKontakte, YouTube, Odnoklassniki, and Facebook communicative
portraits of audiences in psycholinguistic dimension are proposed. It was determined, that social
network communities are becoming a platform for interpersonal communications, producing Webwaves,
mobilizing communities for actions in reality. Social network communities have the following
characteristics: identification of personality based on the principle “Tell me, to what social network you
belong, and I will tell you who you are”; shift from vertical to horizontal dimension of communications;
segmentation of audiences, individualization of communications and actualization of the role of opinion
leaders in each network; producing Web-waves which trigger a cognitive pattern “interest –
participation in communication – making a decision”; possibility of monitoring and analysis of
communications effectiveness; change of status of an information consumer. New subject of research
(social networks) stipulated appearing of a new field of psycholinguistic research – psycholinguistics of
social networks communications, tasked to: identify the characteristics of language functioning in new technological conditions; study the psychological basis of producing and functioning of discourses as
the reflection of new communicative patterns, focused on collective authorship in reproduction of
contents; analyse the formation of personal and collective identity in discourse practices of social
network communities
Психолінгвістичний опис технологічного дискурсу нових медіа
У статті розглянуто можливості психолінгвістичного аналізу нових медіа – медіа, що використовують різні засоби доставки контенту (наприклад, онлайнова й офлайнова версії газет) та містять у тому числі й соціальні мережі, сервіси блогосфери тощо; доведено, що технологізація та маніпулятивізація інтернетного дискурсу як формату реалізації нових медіа набуває актуальності за умов гібридної війни та встановлення соціального контролю. Технологізація дискурсу нових медіа здійснюється за допомогою різноманітного психолінгвістичного інструментарію: прийомів НЛП, лінгвокогнітивних механізмів імаженірингу, інспірації, позиціювання, залучення до комунікації, фреймування ситуацій, створення «кола своїх», амальгамування, дрейфування понять тощо. Впливовість цих технологій посилюється комунікативними можливостями кіберпростору.
У дослідженні продемонстровано можливості психолінгвістичного аналізу (опису) технологізованого дискурсу російськомовних медіа Німеччини, зокрема методу визначення інформаційних інтересів та ціннісних орієнтацій різних соціальних груп за матрицею інформаційних інтересів, інтент-аналізу й методу оцінної диференціації, для визначення рівня впливовості певної соціальної групи (мережі) в інтернеті, ціннісних орієнтацій комунікантів, а також визначення психолінгвістичних технологій впливу, за допомогою яких забезпечується комунікативне домінування певних акторів.
Зроблено висновок щодо активного використання російськомовними медіа психолінгвістичних технологій для здійснення соціальних кібератак – атак на свідомість споживачів інформації шляхом випуску маніпулятивного сигналу в соціальну мережу або маніпулювання наявним сигналом для досягнення бажаних результатів – хаосу, паніки, масових розладів.
Наслідки цього типу атаки є суто психологічними. Досягається цей результат за рахунок низки технологій: створення привабливого контенту, використання нових методів для розповсюдження традиційного контенту; створення впливових платформ, горизонтального транслювання наративів, впливу публічних особистостей на глобальні аудиторії, підсилення інформації кожним комунікантом, який підтримує і відповідно поширює певні ідеї