271 research outputs found
Inertia in Cooperative Remodeling
Which organization model is appropriate for a cooperative enterprise depends on the prerequisites in its business environment. When conditions are changing, the firm must adapt itself. The entry of Sweden, Finland, and Austria into the European Union led to radical changes for agricultural cooperation, especially for Swedish cooperatives since agricultural policy was not allowed a transitional period. After two years, Swedish cooperatives have still not adapted their organization model despite poor agricultural profitability. The hindering factors are conservatism among members and difficult institutional conditions with regard to legislation and public opinion.Agribusiness,
The New Zealand Dairy Cooperativesâ Adaptation to Changing Market Conditions
This article examines the market conditions, the strategies, and the organizational structures of agricultural cooperatives. Based on the growing literature on cooperative organizational models, it is expected that the new organizational patterns in the New Zealand dairy cooperatives in the early 2000s are a consequence of market changes. Case studies of the three cooperatives are conducted, focusing on the organizational structures in terms of collective versus individualized attributes. The dissolution of the New Zealand Dairy Board created new market opportunities for the cooperatives. Hence, the co-operatives had reason to develop new market strategies, and in order to pursue these well, they changed their organizational structures. The observations indicate that more liberalized and open markets require cooperative organizational models with more individualized traits.Cooperative, Dairy, New Zealand, Fonterra, Market strategy, Organizational model, Agribusiness, Livestock Production/Industries,
Kapitalenheter kan ge australiensiska kooperativ finansiella muskler
Det finns stora skillnader mellan lagstiftningen om kooperativt företagande i olika lÀnder. Det Àr alls inte sjÀlvklart att en föreningslag innehÄller regler om förlagsinsatser och emissionsinsatser pÄ samma sÀtt som i Sverige. BÄda dessa finansieringsinstrument har visat sig vara vÀrdefulla sÀrskilt för de stora svenska föreningarna. NÀr efterlikvider och ÄterbÀringar till en del kan behÄllas inom föreningen sÄsom emissionsinsatser, stÀrks föreningens balansrÀkning utan att medlemmens likviditet försÀmras, eftersom emissionsinsatserna kan köpas och sÀljas pÄ en marknad. Genom att utge förlagsinsatser kan föreningen fÄ in ett stabilt kapital frÄn medlemmar och andra investerare, och omsÀttningsbarheten garanterar att innehavet finns hos de, som har rÀtta riskpreferenser, avkastningskrav och planeringshorisonter
Annat Àn pengar styr engagemang i LantmÀnnen
NÀr en demokratisk organisation blivit stor, mÄste det
finnas mellanled mellan medlemmarna och ledningen.
SÄ Àr det i alla kooperativa, politiska, ideella, och
andra större medlemsorganisationer. Mellanleden ska förmedla
synpunkter frÄn grÀsrotsnivÄn till organisationens topp. Vidare ska
mellanleden ge information till medlemmarna om vad som hÀnder
inom organisationen. Utan dessa funktioner kommer ledningen
inte att styra sÄsom medlemmarna vill och medlemmarna kommer
inte att uppleva organisationen som meningsfull
Kooperation pÄ kinesiska
Det finns lantbrukskooperation i alla lÀnder med marknadsekonomi. De kooperativa företagens uppgift Àr ju att se till sÄ att marknader fungerar bÀttre Àn vad de skulle ha gjort utan kooperation. Under mÄnga Är har USA varit landet med mest omfattande lantbrukskooperation. Nu har Kina gÄtt förbi och det med rÄge. Statistik sÀger att det Är 2012 fanns 689 000 föreningar med 43 miljoner bönder som medlemmar dock endast Àr en femtedel av landets alla bönder. En förklaring Àr att Kina Är 2007 antog sin första föreningslag. Regeringen fick en del hjÀlp av utlÀndska experter och det blev en lagstiftning som rimmar vÀl med vad man internationellt sett anser vara kooperation. SÄledes krÀver lagen att föreningar ska tjÀna medlemmarnas ekonomiska intressen, vara styrda av medlemmarna samt vara Àgda av medlemmarna
Splittrad syn pÄ oren kooperation
Lantbrukskooperation kan internationaliseras pĂ„ olika sĂ€tt. En form Ă€r att föreningar i olika lĂ€nder fusione-rar. En annan att en förening lĂ„ter utlĂ€ndska bönder bli medlemmar, ibland efter förvĂ€rv av förĂ€dlingsföretag, som dessa bönder levererar till. I dessa fall blir det en transnationell kooperation med Arla Foods sĂ„som exempel. En tredje variant Ă€r att en förening förblir nationell men driver dotterföretag pĂ„ utlĂ€ndska marknader. Dessa hel- eller delĂ€gda dotterföretag förĂ€dlar rĂ„varor inköpta frĂ„n icke-medlemmar i andra lĂ€nder. HĂ€r kan LantmĂ€nnen nĂ€mnas som exempel.Ytterligare en modell har kallats den finska modellen. OcksĂ„ denna innebĂ€r dotterföretag i utlandet, men för att föreningarna ska kunna finansiera företagsförvĂ€rven gĂ„r de ihop med externa finansiĂ€rer. Flera av de finska föreningarna gör sĂ„: Slakten, skogen och banken. BĂ„de HK Scan och Atria har dotterföretag, som bedriver köttförĂ€dling i flera av lĂ€nderna runt Ăstersjön. I Sverige Ă€ger de bland annat Scan (HK Scan AB) respektive Lithells
Pseudovetenskapligt motstÄnd mot modern genteknik
Fyra femtedelar av jordens produktion av sojabönor, nÀstan tvÄ tredjedelar av bomullen och upp emot en tredjedel av vÀrldens rapsskörd utgörs idag av herbicidtoleranta och insektsresistenta vÀxtsorter. Grödorna har fÄtt miljövÀnliga och energisbesparande egenskaper. De har uppstÄtt genom moderna vÀxtförÀdlingstekniker, alltsÄ GMO (genmodifierade organismer). En hel del av denna soja, bomull och raps importeras till och konsumeras i EU, men européerna fÄr inte lov att sjÀlva odla dessa grödor. Det finns fortfarande ett visst motstÄnd mot GMO i delar av Europa.
SÄdana motsÀgelser pockar pÄ en förklaring. DÀrför tog Jens Sundström och Torbjörn Fagerström till orda i The Wall Street Journal i oktober 2014. Den amerikanska allmÀnheten behöver förstÄ européernas förhÄllande till GMO. Jens Sundström Àr samverkanslektor i bioteknik vid SLU. Torbjörn Fagerström var före sin pensionering prorektor vid SLU och professor i teoretisk ekologi i Lund
- âŠ